Fremsat den 14. december 2016 af transport-,
bygnings- og boligminister (Ole Birk Olesen)
Forslag
til
Lov om anlæg af Haderup Omfartsvej
§ 1.
Transport-, bygnings- og boligministeren bemyndiges til:
1) at
anlægge en omfartsvej vest om Haderup på rute 34 mellem
Herning og Skive,
2) at
nedklassificere rute 34, Herningvej/Nørregade (statsvej 429)
gennem Haderup, og rute 34, Skivevej/Herningvej (statsvej 430) nord
for rute 16, til kommuneveje, når omfartsvejen er anlagt,
og
3) at
omlægge kommunevejene Vittrupvej og Hedevej.
Stk. 2.
Strækninger, der anlægges, omlægges og
nedklassificeres, fremgår af lovens bilag 1.
§ 2.
Loven træder i kraft den 1. april 2017.
Bilag 1
![SJ](/RIPics/20161/CX35/CX35_5_0.png)
Bemærkninger til lovforslaget
Almindelige
bemærkninger | Indholdsfortegnelse | 1. | Indledning | 2. | Baggrund for lovforslaget | | 2.1 | VVM-undersøgelse og
høring | | 2.2 | Ændringsforslag til
VVM-undersøgelsens forslag | 3. | Lovforslagets hovedindhold | | 3.1 | Vejanlæggets funktion og
kvalitet | | 3.2 | Linjeføring og
tværprofil | | 3.3 | Krydsudformning | | 3.4 | Lokalvejnet og stier | | 3.5 | Faunapassager | | 3.6 | Erstatningsnatur | | 3.7 | Støjreducerende
foranstaltninger | | 3.8 | Vejudstyr | | 3.9 | Vejafvanding | 4. | Forholdet til anden lovgivning | | 4.1 | Vejloven | | 4.2 | Plan- og beskyttelsesforhold | 5. | Trafikale konsekvenser | | 5.1 | Trafiksikkerhed | 6. | Økonomiske og administrative
konsekvenser for det offentlige | | 6.1 | Anlægs- og
samfundsøkonomi | | 6.2 | Konsekvenser for Vejdirektoratet | | 6.3 | Konsekvenser for kommuner | 7. | Økonomiske og administrative
konsekvenser for erhvervslivet mv. | 8. | Administrative konsekvenser for
borgerne | 9. | Miljømæssige
konsekvenser | | 9.1 | Arealindgreb | | 9.2 | Støj, luft og klima | | 9.3 | Plante- og dyreliv | | 9.4 | Landskab | | 9.5 | Kulturarv og arkæologi | | 9.6 | Friluftsliv | | 9.7 | Overfladevand og grundvand | | 9.8 | Ressourceforbrug | | 9.9 | Forurenet jord | 10. | Forholdet til EU-retten | 11. | Hørte myndigheder og organisationer
mv. | 12. | Sammenfattende skema |
|
1. Indledning
I henhold til den politiske aftale »En
ny Storstrømsbro, Holstebromotorvejen mv.« af 21.
marts 2013 har Vejdirektoratet i 2013-2014 gennemført en
VVM-undersøgelse for Haderup Omfartsvej. I
VVM-redegørelsen er beskrevet tre principielt forskellige
forslag til udbygning af rute 34 ved Haderup. Forslag A og forslag
B, som begge er nye omfartsveje og forslag C, som er en opgradering
af den eksisterende rute 34 gennem Haderup kombineret med en ny
vejforbindelse nord for byen.
Det foreslås, at transport-, bygnings-
og boligministeren bemyndiges til at udbygge rute 34 med en 7,5 km
lang omfartsvej vest om Haderup. De 5,5 km af omfartsvejen
anlægges som motortrafikvej med 2+1 spor og niveaufri
krydsning af skærende veje. De øvrige
delstrækninger på omfartsvejen anlægges med 2
spor og kryds i niveau.
Lovforslaget indeholder desuden en
bemyndigelse til at nedklassificere rute 34,
Herningvej/Nørregade (statsvej 429) gennem Haderup til
kommunevej og eksisterende rute 34, Herningvej/Skivevej (statsvej
430), når omfartsvejen er anlagt samt bemyndigelse til at
omlægge kommunevejene Vittrupvej og Hedevej.
2. Baggrund for
lovforslaget
Parterne bag Aftaler om en grøn
transportpolitik (Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre,
Socialistisk Folkeparti, Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal
Alliance og Det Konservative Folkeparti) indgik den 21. marts 2013
en aftale om »En ny Storstrømsbro, Holstebromotorvejen
mv.«, som bl.a. indeholdt midler til gennemførelse af
en VVM-undersøgelse for Haderup Omfartsvej.
Det fremgår af aftalen, at parterne bag
aftalen har noteret sig, at Vejdirektoratet har gennemført
en forundersøgelse af mulighederne for at opgradere rute 34
på strækningen Herning - Skive og rute 26 på
strækningen Skive - Hanstholm. Forundersøgelsen viser,
at der primært er reduceret fremkommelighed på rute 34.
Særligt den tunge trafik giver genevirkninger for
lokalbefolkningen i Haderup. En omfartsvej ved Haderup vil
både forbedre fremkommeligheden og aflaste strækningen
gennem byen.
I forbindelse med »Trafikaftale 2014 -
udmøntning af disponible midler i Infrastrukturfonden«
af 24. juni 2014 besluttede forligsparterne at afsætte 250
mio. kr. til en realisering af vejprojektet. Forligsparterne ville
drøfte den konkrete udformning af vejprojektet, når
den offentlige høring af VVM-redegørelsen var
afsluttet, og Vejdirektoratet havde udarbejdet en indstilling.
VVM-undersøgelsen blev
gennemført i 2013-2014, og resultatet er beskrevet i den
sammenfattende VVM-redegørelse (Vejdirektoratets rapport
509, 2014), hvor der redegøres for de trafikale,
miljømæssige, arealmæssige og økonomiske
konsekvenser af de forskellige forslag.
I VVM-undersøgelsen har Vejdirektoratet
arbejdet med tre principielt forskellige forslag til udbygning af
rute 34 ved Haderup. Forslag A og forslag B, som begge er nye
omfartsveje og forslag C, som er en opgradering af den eksisterende
rute 34 gennem Haderup kombineret med en ny vejforbindelse nord for
byen. Som det fremgår af nedenstående beskrivelse,
så findes forslag A og C begge i to varianter (A1/A2 og
C1/C2).
Forslag A1: Lang
omfartsvej vest om Haderup, udformet som 2-sporet motortrafikvej
med en hastighedsbegrænsning på 90 km/t.
Forslag A2: Lang
omfartsvej vest om Haderup, udformet som 2+1-sporet motortrafikvej
med en hastighedsbegrænsning på 90 km/t.
Forslag B:
Bynær omfartsvej vest om Haderup, udformet som 2-sporet
landevej med en hastighedsbegrænsning på 80 km/t.
Forslag C1: 0+
alternativ; opgradering af den eksisterende vej gennem Haderup,
herunder cykel/gangstier og en tunnel under vejen til cykeltrafik.
Dette kombineret med en ca. 1,5 km lang forlægning af rute 34
nord for byen, så de to kryds med rute 16 samles i et
hankeanlæg.
Vejdirektoratet har ud fra en samlet vurdering
af de trafikale, vejtekniske,
trafiksikkerhedsmæssige, miljømæssige og
økonomiske konsekvenser ikke fundet grundlag for at anbefale
forslag B og C.
Det fremgår af aftalen
»Udmøntning af midler til vejprojekter ved Haderup og
Ribe mv.« af 26. august 2016, at parterne er enige om, at en
omfartsvej vest om Haderup skal anlægges, som beskrevet i
VVM-redegørelsens forslag A2, med tilføjelse af
autoværn i midteradskillelsen og forstærkede
yderrabatter, så hastighedsbegrænsningen kan blive 100
km/t.
2.1 VVM-undersøgelse og
høring
Resultatet af VVM-undersøgelsen er
beskrevet i den sammenfattende VVM-redegørelse
(Vejdirektoratets rapport 509, 2014), hvor der redegøres for
de miljømæssige, trafikale, arealmæssige og
økonomiske konsekvenser af forslagene.
VVM-redegørelsen indeholder desuden et resumé af
undersøgelsen og dens konklusioner. Undersøgelsen er
yderligere beskrevet og dokumenteret i tre mere detaljerede
fagrapporter om hhv. miljøvurdering, arealforhold og
landskab (Vejdirektoratets rapport 510, 511 og 512). Der er
endvidere udarbejdet baggrundsmateriale om vejteknik,
bygværker, afvanding og trafik, se vd.dk/haderup.
Vejdirektoratet har gennemført
VVM-undersøgelsen i et samarbejde med Herning Kommune og
Holstebro Kommune samt Styrelsen for Vand- og Naturforvaltning
(SVANA - tidligere Naturstyrelsen). Parterne har været
repræsenteret i et teknikerudvalg, hvor
undersøgelserne er blevet drøftet og koordineret.
VVM-redegørelsen har været i
offentlig høring fra den 5. september 2014 til den 21.
november 2014. I forbindelse med høringen blev der den 1.
oktober 2014 afholdt et offentligt borgermøde i Haderup,
hvor ca. 230 borgere deltog.
Vejdirektoratet modtog i alt 31
høringssvar. Heraf var 4 fra kommunale og statslige
myndigheder og 3 fra virksomheder og foreninger. De øvrige
24 høringssvar var fra borgere og grupper af borgere.
Høringssvarene og Vejdirektoratets eventuelle
bemærkninger er samlet i et høringsnotat, som kan
findes på vd.dk/haderup.
I høringssvarene fra både Herning
Kommune og Skive Kommune peges på forslag A2 med en lang
omfartsvej vest om Haderup udformet som motortrafikvej med 2+1
spor, som den bedste løsning.
Holstebro Kommune peger på, at alle tre
forslag forbedrer trafiksikkerheden i krydsene mellem rute 16
Viborgvej og rute 34 Skivevej/Nørregade.
2.2 Ændringsforslag til
VVM-undersøgelsens forslag
Herning Kommune og Haderup og Omegns
Borgerforening har forelået, at forslag A suppleres med en
stitunnel ved Langgade og en cykelsti langs rute 16 med henblik
på sikring af skolebørnene fra Feldborg og
Herrup-Bjergby. Vejdirektoratet har hertil bemærket, at de
planlagte krydsmuligheder ved Skovvænget og Hedevej vurderes
at være tilstrækkelige, men at cykeltrafikken til og
fra Haderup vil blive drøftet med Herning Kommune og Haderup
Skole i detailprojekteringsfasen. Eventuelle ændringer af det
lokale vej- og stinet sker i detailprojekteringen og inden for
rammerne af de udførte miljøvurderinger.
Haderup og Omegns Borgerforening har
foreslået, at der etableres en samkørselsplads med
toilet ved rute 16 i kombination med forslag A og B.
Vejdirektoratet har hertil bemærket, at der pt. ikke vurderes
at være grundlag for at anlægge en
samkørselsplads på den aktuelle lokalitet.
I flere høringssvar anføres det,
at den sydlige del af omfartsvejen i forslag A passerer et
»hot spot« for krydsende krondyr, som søger frem
og tilbage mellem Nordre Feldborg Plantage og skovene og markerne
øst for Haderis Å. Løsningen kunne være
vildthegn kombineret med en faunapassage, som kunne benyttes af
både hjortevildt og ryttere. Vejdirektoratet har hertil
bemærket, at trafikkens omfang ikke gør det relevant
at etablere en faunapassage, og at det derfor ikke vil være
relevant at opsætte vildthegn langs omfartsvejen. I
forbindelse med detailprojekteringen vil Vejdirektoratet derimod
undersøge alternative måder at begrænse
trafikdrab af hjorte, herunder etablering af bælter langs
omfartsvejen uden træer og buske, således at hjortene
kan registreres i god tid. Vejdirektoratet vurderer i
øvrigt, at underføringen af Skovvænget giver en
brugbar krydsningsmulighed for såvel mennesker som dyr.
3. Redegørelse for lovforslagets
hovedpunkter
3.1 Vejanlæggets funktion og
kvalitet
Lovforslagets § 1, stk. 1, nr. 1
bemyndiger transport-, bygnings- og boligministeren til at udbygge
rute 34 med en 7,5 km lang omfartsvej vest om Haderup. De 5,5 km af
omfartsvejen anlægges som motortrafikvej med 2+1 spor,
autoværn i midteradskillelsen og niveaufri krydsning af
skærende veje. De øvrige delstrækninger på
omfartsvejen anlægges med 2 spor og kryds i niveau.
Rute 16 Viborgvej føres over
motortrafikvejen, således at den gennemkørende trafik
på de to veje ikke generes. De to veje forbindes med hanke i
to modstående kvadranter, så alt trafik til/fra
motortrafikvejen fletter ud mod højre og tilsvarende fletter
ind fra højre.
3.2 Linjeføring og
tværprofil
Den overordnede linjeføring for Haderup
Omfartsvej fremgår af bilag 1 til dette lovforslag.
Motortrafikvejen anlægges med 2+1 spor og en kronebredde
(vejens brede, kørespor og siderabatter) på 16,00 m
inklusiv en midteradskillelse med autoværn mellem de to
kørselsretninger. De 2-sporede strækninger
anlægges med en kronebredde på 11,00 m.
3.3 Krydsudformning
Der bliver adgang til omfartsvejen fra
Herningvej syd for Haderup, fra rute 16 Viborgvej og fra Herningvej
nord for rute 16.
Ved omfartsvejens sydlige afgrænsning
berøres T-kryds ved Langgade, der ombygges med henblik
på at skabe bedre oversigtsforhold.
Syd for Haderup forlægges rute 34
Herningvej og tilsluttes i et T-kryds på omfartsvejen med
helleanlæg og svingbaner. Denne løsning er
primært valgt med henblik på fremkommeligheden for den
gennemkørende trafik på omfartsvejen. Det vurderes, at
udformningen med svingbaner og helleanlæg giver en god
sikkerhed for trafikken til og fra Haderup. I dette kryds vil
cykler, knallerter og landbrugskøretøjer fra syd
blive henvist til den nuværende vej gennem Haderup.
Rute 16 Viborgvej føres over
omfartsvejen, således at den gennemkørende trafik
på de to veje ikke generes. Trafik til og fra omfartsvejen
fletter ind fra højre, og tilsvarende fletter ud mod
højre, hvorved man undgår krydsende trafik på
omfartsvejen (rute 34). Fra omfartsvejen ledes trafikken ad
forbindelsesveje til krydsene på rute 16 Viborgvej, der
etableres som T-kryds med helleanlæg og svingbaner. Alle
kryds udformes, så de kan gennemkøres af
modulvogntog.
Ved omfartsvejens nordlige afgrænsning
etableres et T?-?kryds med helleanlæg ved den eksisterende
rute 34 Herningvej, som forventes lukket for gennemkørende
trafik, dog undtaget cykler, knallerter og
landbrugskøretøjer.
I anlægsperioden forlægges rute 16
på en kortere strækning, mens vejdæmning og
bygværket etableres i det nuværende tracé.
3.4 Lokalvejnet og stier
Skovvænget og Hedevej føres under
omfartsvejen som vejforbindelser, hvilket reducerer behovet for
jordfordeling. I anlægsperioden omlægges vejene, mens
bygværkerne etableres.
Omlægningen af Viftrupvejs tilslutning
til rute 16 giver mulighed for uændret trafik til og fra
Haderup.
Cykel- og knallerttrafikken samt
landbrugskøretøjer må ikke benytte
motortrafikvejen. Derfor vil der i samråd med kommunerne
blive etableret en vejforbindelse for disse køretøjer
gennem Haderup og videre mod nord ad eksisterende rute 34.
Underføringen af Skovvænget og
Hedevej sikrer gode krydsningsmuligheder for cykeltrafikken til
Haderup Skole og giver adgang til rekreative områder,
herunder Nordre Feldborg Plantage.
Den endelige fastlæggelse af det lokale
vej- og stinet sker i detailprojekteringen og inden for rammerne af
de udførte miljøvurderinger.
3.5 Faunapassager
Der etableres en landskabsbro over
Røjbæk Ådal med en frihøjde på
minimum 4 m og 10 m brede banketter langs Røjbæk,
hvilket tilgodeser fortsat spredning for rådyr, mindre
pattedyr, inklusiv arter som flagermus og birkemus. Derudover
anlægges en tør faunapassage under Herningvej syd for
Haderup med henblik på at opretholde den økologiske
funktionalitet for odder og andre mindre pattedyr.
3.6 Erstatningsnatur
For at kompensere for vejanlæggets
overordnede negative påvirkning af den lokale
økologiske funktionalitet for padder omfattet af
habitatdirektivets bilag IV (Rådets direktiv 92/43/EØF
af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter
med senere ændringer), anlægges to
kompensationsvandhuller. Vandhullerne placeres så vidt muligt
i forbindelse med de eksisterende vandhuller, hvor der er
registreret stor vandsalamander og spidssnudet frø.
For at opretholde den lokale økologiske
funktionalitet for flagermus, vil der ske genplantning af levende
hegn, som måtte blive ryddet i forbindelse med
anlægsarbejdet. Flagermusene følger de levende hegn
enten direkte som fødesøgningsområde eller som
ledelinjer mellem raste- og
fødesøgningsområder.
De beskyttede naturområder, der bliver
påvirket af den nye vejforbindelse, bliver erstattet ved
etablering af nye naturområder. Der udlægges
erstatningsnatur i forholdet 1:2. Etablering af erstatningsnatur
bør anlægges i nærhed til anden beskyttet
natur.
3.7 Støjreducerende
foranstaltninger
En omfartsvej vest om Haderup vil reducere
antallet af støjbelastede boliger i forhold til dagens
situation, hvor trafikken på rute 34 ledes gennem Haderup.
Der er i VVM-undersøgelsen vurderet, at der ikke er behov
for etablering af støjskærme langs omfartsvejen eller
udlægning af støjreducerende asfaltbelægning.
Resultatet af støjberegningerne for dagens situation
(0-alternativet) er nærmere beskrevet i afsnit 9.2.
Der ydes tilskud til facadeisolering af
boliger, der udsættes for et støjniveau fra
omfartsvejen på 63 dB (Lden)
eller derover. På baggrund af støjberegninger
kontakter Vejdirektoratet de boligejere, der tilbydes tilskud til
støjisolering. Dette sker efter omfartsvejens åbning,
så boligejerne får et realistiske billede af
støjforholdene inden eventuel ansøgning om
tilskud.
3.8 Vejudstyr
Omfartsvejen udstyres med vejtavler,
autoværn og kantpæle. Afmærkning på
kørebanen vil blive udført med reflekterende
afmærkning.
Der forventes ikke etableret belysning
på omfartsvejen og de tilhørende kryds.
3.9 Vejafvanding
Afvandingen fra omfartsvejen ledes til
regnvandsbassiner, hvorefter det udledes til vandløbene:
Feldborg Bæk, Bækken gennem Haderup og
Røjbæk.
4. Forholdet til
anden lovgivning
4.1. Vejloven
Af grundlovens § 73 fremgår bl.a.,
at ingen kan tilpligtes at afstå sin ejendom, uden hvor
almenvellet kræver det, og at afståelse kun kan ske
ifølge lov og mod fuldstændig erstatning.
Der er hjemmel til tvangsmæssigt at
erhverve de fornødne arealer til anlæg af Haderup
Omfartsvej i §§ 96 og 97 i lov om offentlige veje, jf.
lov nr. 1520 af 27. december 2014 (herefter vejloven). En
sådan tvangsmæssig erhvervelse vil kunne udgøre
ekspropriation i grundlovens forstand.
Ekspropriationen kan kun ske, hvis det er
nødvendigt at erhverve de pågældende arealer
enten midlertidigt eller permanent for at kunne gennemføre
projektet, jf. herved vejlovens § 96. Som det fremgår af
vejlovens § 95, stk. 1, benyttes reglerne i lov om
fremgangsmåden ved ekspropriation ved fast ejendom, jf.
lovbekendtgørelse nr. 1161 af 20. november 2008.
Ekspropriationskommissionen foretager en
tilbundsgående prøvelse af, om den enkelte
ekspropriation er nødvendig. Kravet om, at ekspropriationen
skal være nødvendig, er udtryk for, at det almindelige
proportionalitetsprincip skal være opfyldt.
Tvangsmæssig afståelse af ejendom kan således
ikke gennemføres, hvis det, der tilsigtes med
ekspropriationen, kan gennemføres på en for
grundejeren mindre indgribende måde.
Ekspropriation vil i henhold til lovforslaget
kunne ske med henblik på anlæg af en omfartsvej, og det
vil således varetage et hensyn til almenvellets interesser,
jf. herved grundlovens § 73, stk. 1.
Erstatningen for eventuel ekspropriation skal
være fuldstændig. Det vil sige, at der skal betales en
erstatning, der økonomisk stiller ejeren, som denne ville
være stillet, hvis ekspropriationen ikke var sket.
Erstatningens fastsættelse opgøres efter vejlovens
§ 103.
I henhold til vejlovens § 99 kan
Vejdirektoratet uden retskendelse få adgang til privat
ejendom med henblik på at foretage arkæologiske
undersøgelser, jordbundsundersøgelser,
opmålinger, afmærkninger og andre undersøgelser
af udendørsarealer, hvis det sker i forbindelse med
undersøgelser og projektering af nye vejanlæg eller
ændring af eksisterende vejanlæg samt klimarelaterede
afværgeforanstaltninger.
I henhold til vejlovens § 40 kan der
fastlægges byggelinjer i begge vejsider med en afstand
på 50 meter fra omfartsvejens midtlinje.
4.2. Plan- og
beskyttelsesforhold
Med Folketingets vedtagelse af
anlægsprojekt ved lov, finder undtagelsen i VVM-direktivets
artikel 1, stk. 4 (nu artikel 2, stk. 5) vedrørende
projekter, der vedtages ved en national særlov anvendelse.
Disse projekter er dermed ikke omfattet af planlovens VVM-regler
eller VVM-bekendtgørelsen. Med Folketingets vedtagelse af
lovforslaget får transport-, bygnings- og boligministeren
bemyndigelse til at gennemføre vejprojektet, jf.
lovforslagets § 1. Dette betyder i praksis, at Vejdirektoratet
kan gennemføre de fysiske indgreb i naturen og i landskabet,
som er nødvendige for at realisere projektet, herunder
foretage ændringer af tilstanden på arealerne, etablere
de varige anlæg og installationer og gennemføre
afværgeforanstaltninger af hensyn til natur- og dyreliv.
Anlægsloven sætter dermed rammerne
for, hvilke indgreb der umiddelbart kan gennemføres i
overensstemmelse med anlægslovens bestemmelser og inden for
rammerne af de udførte miljømæssige
vurderinger.
De forhold, som ikke direkte er tilladt med
anlægsloven, forudsætter, at der indhentes tilladelser
og dispensationer i henhold til gældende lovgivning om plan-
og beskyttelsesforhold fra de ansvarlige myndigheder, herunder
Styrelsen for Vand- og Naturforvaltning, samt Herning og Holstebro
Kommune.
Styrelsen for Vand- og Naturforvaltning har
meddelt, at der kan forventes givet en godkendelse af
vejanlægget i henhold til naturbeskyttelseslovens §
20.
Vejanlægget vurderes ikke at have
indflydelse på Natura 2000 områder, jf. afsnit 9.3.
5. Trafikale
konsekvenser
Ifølge trafikberegningerne vil Haderup
Omfartsvej blive benyttet af ca. 4.000 biler pr. døgn i
2025. Samtidig aflastes den eksisterende rute 34 gennem Haderup for
ca. 3.300 biler pr. døgn, heriblandt ca. 800 lastbiler.
Omfartsvejen aflaster også andre parallelveje i
området, fortrinsvist rute 185 og 186.
Størstedelen af trafikken på rute
16 kører i øst-vestgående retning, mens
trafikken på rute 34 i overvejende grad kører i
nord-sydgående retning. Med omfartsvejen vil krydsningen
mellem de to veje ske niveaufrit i hankeanlægget, hvilket vil
medføre en bedre fremkommelighed end eksempelvis en
rundkørsel, hvor alle trafikanter skal ned i hastighed.
5.1 Trafiksikkerhed
Trafikken gennem Haderup forventes at blive
reduceret med 60 pct. ved etablering af Haderup Omfartsvej. Dette
vurderes at have en positiv effekt på trafiksikkerheden og
medvirke til en forbedret oplevet tryghed for gående og
cyklister.
6. Økonomiske og administrative konsekvenser for
det offentlige
6.1 Anlægs- og
samfundsøkonomi
Anlægsoverslaget for anlæg af
Haderup Omfartsvej er udarbejdet efter Transport-, Bygnings- og
Boligministeriets retningslinjer for Ny
Anlægsbudgettering.
Anlægsoverslaget er opgjort på
flere niveauer: basisoverslag, ankerbudget (projektbevilling) og
samlet anlægsbudget (totaludgift).
Basisoverslaget er udarbejdet ved hjælp
af Vejdirektoratets overslagssystem. Det vil sige, at det er
baseret på teoretiske mængder fra det foreliggende
skitseprojekt, enhedspriser og erfaringer fra de seneste
sammenlignelige anlægsarbejder. Dertil er tillagt
Vejdirektoratets udgifter til projektering, tilsyn og
administration.
Basisoverslaget er behæftet med
usikkerhed, da udgifter til bl.a. ekspropriationer, jordarbejder og
asfaltarbejder ikke kan beregnes præcist på
forhånd. Projektets detaljerede udformning, mængder
m.v. kendes først på et senere tidspunkt, ligesom
udviklingen i priserne på ejendomsmarkedet og konjunktur- og
konkurrencesituationen på licitationstidspunktet er af
væsentlig betydning for anlægsudgifternes endelige
størrelse.
I henhold til principperne for Ny
Anlægsbudgettering er der gennemført en ekstern
kvalitetssikring, som har omfattet en vurdering af Vejdirektoratets
økonomiske overslag, risikostyring,
samfundsøkonomiske analyse samt projektorganisering og
udbudsstrategi. I forbindelse med den eksterne kvalitetssikring er
der ikke fundet forhold, der bør være særlig
fokus på i det videre forløb.
I henhold til Transport-, Bygnings- og
Boligministeriets budgetteringsprocedurer bevilges basisoverslaget
tillagt 10 pct. til Vejdirektoratets gennemførelse af
projektet (ankerbudgettet). Ved indbudgetteringen på
finansloven afsættes yderligere en central reserve på
20 pct. til Transport-, Bygnings- og Boligministeriet. Det samlede
anlægsbudget (totaludgift) vil således udgøre
basisoverslaget + 30 pct., dvs. 281,0 mio. kr. i 2017-priser
(indeks 178,88).
Tabel 1:
Basisoverslag, ankerbudget og samlet anlægsbudget i mio. kr.
Prisniveau 2017, indeks 178,88. | Basisoverslag | Ankerbudget | Samlet | | (basisoverslag + 10 pct.) | Anlægsbudget | | | (basisoverslag + 30 pct.) | 216,2 | 237,8 | 281,0 |
|
Projektets omkostninger og fordele for
samfundet er opgjort i henhold til Transport-, Bygnings- og
Boligministeriets manual for samfundsøkonomisk analyse.
På baggrund af disse opgørelser er den interne rente
for Haderup Omfartsvej beregnet til 4,5 pct.
Sammenholdt med den samfundsøkonomiske
beregning for VVM-undersøgelsens forslag A2, så er den
interne rente således steget fra 3,8 pct. til 4,5 pct.,
hvilket skyldes de større tidsgevinster ved en
hastighedsbegrænsning på 100 km/t på
motortrafikvejen.
Den interne rente er den rente, som den
investerede kapital vil opnå, når alle omkostninger og
fordele opgøres over den samlede samfundsøkonomiske
beregningsperiode på 50 år. Den er således udtryk
for projektets samfundsøkonomiske afkast i løbet af
perioden.
Den interne rente skal mindst svare til den
samfundsøkonomiske kalkulationsrente på 4 pct., for at
vejprojektet har et positivt samfundsøkonomisk afkast. Det
bemærkes, at en række miljøeffekter herunder
barrierevirkning, tab af naturværdier og støj i
naturområder samt arealindgreb ved vejprojektet ikke
værdisættes i den samfundsøkonomiske analyse.
Ligeledes værdisættes en række bredere
økonomiske effekter heller ikke, som er gevinster for
samfundet som følge af, at bl.a. produktiviteten i samfundet
stiger som følge af forbedringer af mobiliteten.
Anlæg af Haderup Omfartsvej vil kunne
gennemføres efter følgende tidsplan: | | | 2017-2018: | Detailprojektering | 2018: | Besigtigelse og ekspropriation | 2018-2020: | Anlægsarbejde, forventet
åbning i efteråret 2020 | 2021: | Færdiggørelsesarbejder |
|
Bevillingerne til Haderup Omfartsvej fordeler
sig over årene 2015-2021, som det fremgår af tabel
2.
Tabel 2:
Årsfordelt anlægsbudget (2017-priser, indeks
178,88). | | Basisoverslag | Ankerbudget | Samlet anlægsbudget | | Mio. kr. | (basisoverslag + 10 pct.) | (basisoverslag + 30 pct.) | | | Mio. kr. | Mio. kr. | 2015 / tidligere | 3,4 | 3,8 | 3,8* | 2016 | 12,4 | 13,7 | 13,7* | 2017 | 0,9 | 1,0 | 1,2 | 2018 | 31,2 | 34,3 | 40,5 | 2019 | 75,7 | 83,2 | 98,3 | 2020 | 75,7 | 83,2 | 98,3 | 2021 | 16,9 | 18,6 | 25,2 | I alt | 216,2 | 237,8 | 281,0 | * Projektets
centrale reserve udskilles først på finansloven for
2017. Den del af den centrale
reserve der vedrører 2015 og 2016 er indarbejdet i
2021. |
|
6.2 Konsekvenser for Vejdirektoratet
Arbejdet forestås af Vejdirektoratet og
har således primært økonomiske og administrative
konsekvenser for Vejdirektoratet i forbindelse med anlæg og
drift.
Arbejdet med at beskrive anlægget i et
detailprojekt, som kan danne baggrund for ekspropriation og udbud,
udføres af Vejdirektoratet i samarbejde med eksterne
rådgiverfirmaer.
Vejdirektoratet fører tilsyn med
entreprenørernes arbejde for at sikre, at det aftalte
arbejde leveres til den aftalte kvalitet, tid og pris og inden for
de udførte miljømæssige undersøgelser.
Herudover skal projektforløbet styres, kontrolleres og
dokumenteres. Trafikafviklingen skal overvåges, og den
nødvendige information formidles til trafikanter og naboer.
Endelig skal trafiksikkerhedsmæssige og arbejdsmæssige
indsatser gennemføres.
I forbindelse med anlægsarbejdet vil
Vejdirektoratet undersøge mulighederne for anvendelse af nye
metoder og ny teknologi med henblik på at optimere projektet
trafiksikkerhedsmæssigt, miljømæssigt,
økonomisk og tidsmæssigt. Af hensyn til
færdiggørelse af anlægsarbejdet indenfor den
fastsatte tidsramme kan det blive nødvendigt at
gennemføre anlægsarbejde uden for den normale
arbejdstid. Det vil ske i dialog med Herning Kommune og Holstebro
Kommune, som i dette tilfælde, jf. bekendtgørelse nr.
467 af 23. maj 2016 om miljøregulering af visse aktiviteter
(miljøaktivitetsbekendtgørelsen), er de ansvarlige
myndigheder vedrørende støj i forbindelse med
midlertidige anlægsaktiviteter mv.
Til projektering, tilsyn og administration er
budgetteret med 17,0 pct. af de samlede udgifter. Heraf fordeles
ca. 3 pct. til lønninger til Vejdirektoratets eget
personale, ca. 9 pct. til omkostninger til eksterne rådgivere
og ca. 5,0 pct. til øvrige driftsudgifter.
Vejdirektoratets projektbevilling på
237,8 mio. kr. optages på finanslovens § 28.21.20.
Anlæg af hovedlandeveje mv. (Anlægsbev.). Projektets bidrag til den
centrale reserve på 43,2 mio. kr., svarende til 20 pct. af
basisoverslaget, optages på finanslovens § 28.11.13.
Anlægsreserve (Anlægsbev.).
6.3 Konsekvenser for kommuner
Efter etableringen af omfartsvejen vest om
Haderup nedklassificeres eksisterende rute 34,
Herningvej/Nørregade gennem Haderup og eksisterende rute 34,
Herningvej/Skivevej til kommuneveje, jf. lovforslagets bilag 1. Der
vil herefter være udgifter for Herning Kommune og Holstebro
Kommune til drift og vedligeholdelse af disse veje.
Der er i øvrigt ingen administrative
konsekvenser for regionerne.
7. Økonomiske og administrative konsekvenser for
erhvervslivet mv.
Etablering af omfartsvejen vest om Haderup vil
forbedre trafikafviklingen på en del af rute 34 mellem Skive
og motorvejsnettet ved Herning og vil derved reducere
transportudgifterne for erhvervslivet.
I anlægsfasen skønnes der at
være en direkte og indirekte beskæftigelse på i
størrelsesorden ca. 280 årsværk for hele
strækningen.
De afledte økonomiske virkninger vil
primært være sparet tid og reducerede
kørselsomkostninger. Den sparede tid har en værdi i
størrelsesordenen 232 mio. kr. (2016-priser) fordelt over
vejens levetid. En del af tidsbesparelsen tilfalder erhvervslivet i
form af reducerede transportomkostninger. De reducerede
kørselsomkostninger for erhvervslivet vurderes at blive i
alt ca. 23 mio. kr. (2016-priser) fordelt over vejens levetid.
For så vidt angår de strukturelle
økonomiske virkninger, forventes det normalt, at en
forbedret fremkommelighed vil medføre positive effekter for
erhvervslivet både i form af tidsbesparelser for
erhvervstrafikken og fordele for de af virksomhedernes ansatte, der
pendler mellem arbejde og bopæl. Omfartsvejen vil desuden
give mulighed for, at pendlere kan tilbagelægge længere
afstande på den samme tid, hvilket kan bidrage til at
øge virksomhedernes rekrutteringsopland.
8. Administrative
konsekvenser for borgerne
For de borgere langs omfartsvejen, der
berøres af arealerhvervelse og ekspropriation, vil der dog
være administrative konsekvenser, så længe
ekspropriationsforretningerne mv. foregår. Ejerne af de
berørte ejendomme vil blive inddraget direkte ved
fremsendelse af breve fra Vejdirektoratet og
ekspropriationsmyndighederne.
Det skal bemærkes, at Vejdirektoratet
uden retskendelse kan få adgang til privat ejendom med
henblik på at foretage arkæologiske
undersøgelser, jordbundsundersøgelser,
opmålinger, afmærkninger og andre undersøgelser
af udendørsarealer, hvis det sker i forbindelse med
undersøgelser og projektering af vejanlægget. Det
gælder også klimarelaterede
afværgeforanstaltninger.
I det videre forløb vil borgere i
området bl.a. på vejdirektoratet.dk/haderup
løbende kunne informere sig om anlægsarbejdets
karakter og tidsplan.
Anlæg af Haderup Omfartsvej vil ikke i
øvrigt medføre administrative konsekvenser for
borgerne.
9. Miljømæssige konsekvenser
I VVM-redegørelsen har Vejdirektoratet
redegjort for de forventede miljømæssige konsekvenser
af vejanlægget. Konsekvenserne er resumeret nedenfor.
9.1 Arealindgreb
Etablering af Haderup Omfartsvej vil
påvirke den nuværende arealanvendelse, idet en del
ejendomme vil blive berørt direkte ved et arealindgreb. For
nogle ejendomme vil adgangsforholdene blive ændret som
følge af den nye omfartsvej.
Ulemperne for landbrugsejendomme kan
søges minimeret ved jordfordeling.
En række ejendomme langs
strækningen vil blive berørt af både permanent
arealerhvervelse og af midlertidig arealerhvervelse, hvilket
fastlægges nærmere ved detailprojekteringen.
Der skønnes at være behov for
permanent arealerhvervelse ved ekspropriation af ca. 30-35 ha til
vejanlægget, fordelt på ca. 45 ejendomme. Det vurderes,
at 5-10 af disse ejendomme skal totaleksproprieres.
Derudover er der behov for midlertidig
arealerhvervelse af ca. 25-30 ha til arbejdsarealer (inklusiv
midlertidige forlægninger af veje) og deponering af jord i
anlægsperioden. De midlertidigt eksproprierede arealer
reetableres og leveres tilbage til de berørte lodsejere
efter endt brug.
Det endelige omfang af ekspropriationer vil
blive fastlagt af den ekspropriationskommission, der skal godkende
projektet ved en besigtigelsesforretning.
9.2 Støj, luft og klima
Støjkortlægningen viser, at 60
boliger i Haderup-området i 2025 vil være udsat for et
støjniveau på mere end 58 dB på den mest
støjbelastede boligfacade, såfremt der ikke sker en
udbygning af rute 34 (0-alternativet). Heraf vil ca. 33 boliger
være stærkt støjbelastede med vejstøj
over 68 dB.
Ved anlæg af omfartsvejen forventes 55
boliger at være belastet af vejstøj over 58 dB, heraf
vil 4 boliger være stærkt støjbelastede med
vejstøj over 68 dB. Den samlede vægtede
støjbelastning af boliger i 2025 (det såkaldte
støjbelastningstal, SBT) forventes at falde fra 19,8
(0-alternativet) til 11,8 ved anlæg af omfartsvejen, hvilket
primært skyldes en reduktion i trafikken gennem Haderup. I
forhold til VVM-undersøgelsens støjberegninger,
så giver en hastighedsbegrænsning på 100 km/t
på motortrafikvejen ingen ændringer i antallet af
støjbelastede boliger.
Trafikken på omfartsvejen og
øvrige veje i det åbne land kan være betydelig,
men luftforureningsniveauerne er forholdsvis lave, fordi der er
gode spredningsforhold.
Sammenlignet med 0-alternativet vil Haderup
Omfartsvej medføre et beskedent fald i udledningen af
luftforurenende stoffer og CO2.
Der er ingen overskridelse af
luftkvalitetsgrænserne hverken i forhold til den
nuværende situation eller ved en fremtidig situation, hvor
omfartsvejen er etableret.
9.3 Plante- og dyreliv
Haderup Omfartsvej passerer igennem
områder med åbent land med marker og levende hegn, der
tilgodeser spredningsmulighederne for mange vildtlevende dyr, bl.a.
rådyr. Der er fundet flere særligt beskyttede dyrearter
(Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring
af naturtyper samt vilde dyr og planter med senere ændringer
(Habitatdirektivet)), herunder spidssnudet frø, stor
vandsalamander og flagermus. Desuden er der identificeret
potentielle levesteder for birkemus ved Røjbæk
Ådal. Endelig er Karup Å-systemet kendt som
kerneområde for odderbestanden i Danmark.
Karup Å, der indgår i Natura
2000-området N40 Karup Å, Kongenshus og Hessellund
Heder, krydser under rute 16. Afvandingen fra Haderup Omfartsvej
ledes til regnvandsbassiner og udledes efter forsinkelse til
nærmeste vandløb, som alle har forbindelse til Karup
Å med Limfjorden som slutrecipient. Det er vurderet, at
udledning fra regnvandsbassinerne hverken påvirker
habitatnaturtyperne indenfor Natura 2000-området eller
forringer vandkvaliteten i Limfjorden.
9.4 Landskab
Rute 34 løber i dag midt gennem Haderup
og deler byen i to. Midt i Haderup skærer en mindre
erosionsdal gennem byen og skaber et afbræk i bebyggelsen.
Landskabet omkring Haderup er et typisk opdyrket, let
bølgende hedelandskab, domineret af markernes markante
læhegnsstrukturer og landejendomme jævnt fordelt i
landskabet.
Det eksisterende vejnets store linjer
består af lange lige stræk med små knæk.
Hvor vejene knækker, er indtrykket et andet. Her
begrænses det frie udsyn.
Haderup Omfartsvej vil få et langt og
ukompliceret forløb gennem det flade landbrugslandskab vest
for Haderup. Med anvendelsen af flade skråninger og
reetablering af læhegn, kan vejforløbet overordnet
indpasses i landskabet. Broen ved Røjbæk Ådal
vil være visuelt markant.
9.5 Kulturarv og arkæologi
Haderup Omfartsvej medfører ikke en
direkte påvirkning af beskyttede kulturhistoriske
værdier, men forløber inden for beskyttelseslinjer for
to gravhøje (fortidsmindebeskyttelse).
9.6 Friluftsliv
Der vil fortsat være adgang til alle
rekreative områder og de væsentlige veje og stier
bevares ved anlæg af Haderup Omfartsvej, herunder
Skovvænget, Hedevej og Viftrupvej, der blandt andet benyttes
som cykelrute af børn, der går i skole i Haderup.
9.7 Overfladevand og grundvand
Afvandingen fra Haderup Omfartsvej ledes til
regnvandsbassiner. Herfra udledes vejvandet efter forsinkelse til
henholdsvis Feldborg Bæk, Bækken gennem Haderup og
Røjbæk.
Som udgangspunkt etableres grøfter,
hvor vejen anlægges på dæmning og trug, hvor
vejen anlægges i afgravning. Inden for området med
særlige drikkevandsinteresser (OSD-området) bliver der
etableret afvandingssystem med kantopsamling, således at alt
overfladevand opsamles i lukkede ledninger og ledes til
regnvandsbassinerne.
9.8 Ressourceforbrug
De nødvendige råstoffer til
anlæg af omfartsvejen forventes at kunne skaffes i
nærområdet.
9.9 Forurenet jord
Der er to kendte lokaliteter inden for
undersøgelseskorridoren, hvor der er potentiel risiko for
forurening. Det drejer sig i begge tilfælde om
opfyldningshuller, hvor jorden eventuelt har forringet
bæreevne eller er lettere forurenet.
Forurenet jord, som graves bort vil så
vidt muligt blive anvendt i projektet. I givet fald vil det efter
drøftelse med den relevante kommune forudsætte
tilladelse efter lov om miljøbeskyttelse, jf.
lovbekendtgørelse nr. 1189 af 27. september 2016 og regler
udstedt i medfør heraf.
I forbindelse med anlæg af omfartsvejen
opbrydes flere eksisterende vejstrækninger.
Størstedelen af det opbrudte materiale forventes at kunne
genanvendes i projektet. I forbindelse med anlægsarbejdet
gøres en indsats for at genanvende asfalt, beton og andre
affaldsfraktioner i vejanlægget.
10. Forholdet til
EU-retten
De gennemførte
miljøundersøgelser og høringer opfylder
kravene i Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985
om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning
på miljøet med senere ændringer (VVM-direktivet)
samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF af 26.
maj 2003 om mulighed for deltagelse i forbindelse med udarbejdelse
af visse planer og programmer på miljøområdet og
om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF og
96/61/EF, for så vidt angår offentlig deltagelse og
adgang til klage og domstolsprøvelse.
Ingen fuglebeskyttelses- eller
habitatområder (Natura 2000-områder) i henhold til
Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om
beskyttelse af vilde fugle med senere ændringer
(Fuglebeskyttelsesdirektivet) og Rådets direktiv
92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt
vilde dyr og planter med senere ændringer (Habitatdirektivet)
vil blive negativt påvirket af det samlede
anlægsprojekt.
11. Hørte
myndigheder og organisationer mv.
Et udkast til lovforslag har i perioden fra
den 13. oktober 2016 til den 10. november 2016 været sendt i
høring hos følgende myndigheder og organisationer
mv.:
Dansk Byggeri, Dansk Cyklistforbund, Dansk
Erhverv, Dansk Ledningsejerforum, Danmarks Naturfredningsforening,
Dansk Transport og Logistik (DTL), Dansk Vejforening, Det
Økologiske Råd, DI Transport, Forenede Danske
Motorejere (FDM), Herning Kommune, Holstebro Kommune, ITD,
Kommunernes Landsforening, Landbrug & Fødevarer,
Midttrafik, Region Midtjylland, Rådet for Bæredygtig
Trafik, Rådet for Sikker Trafik, Skive Kommune og Styrelsen
for Vand- og Naturforvaltning.
12. Sammenfattende skema | Samlet vurdering af
konsekvenser af lovforslaget | | Positive konsekvenser/
mindreudgifter | Negative konsekvenser/merudgifter | Økonomiske konsekvenser for stat,
regioner og kommuner | Ingen. | Udgift for staten til anlæg af
omfartsvejen på 281,0 mio. kr. (prisniveau 2017, indeks
178,88 inkl. tillæg på 30 pct.), samt
efterfølgende udgifter til drift og vedligeholdelse af
denne. Tilsvarende får Herning Kommune og Holstebro kommune
udgifter til drift og vedligeholdelse af de nedklassificerede veje
omkring Haderup. | Administrative konsekvenser for stat,
regioner og kommuner | Ingen. | Begrænset meradministration for
Vejdirektoratet i anlægsfasen. | Økonomiske konsekvenser for
erhvervslivet | Sparet tid for erhvervstrafik og trafik
mellem bolig og arbejde. Reducerede kørselsomkostninger.
Øget beskæftigelse i bygge- og anlægssektoren i
anlægsperioden. | Ingen. | Administrative konsekvenser for
erhvervslivet | Ingen. | Ingen. | Administrative konsekvenser for
borgerne | Ingen. | Ingen, bortset fra konsekvenser i
forbindelse med ekspropriation og adgang til grunde uden
retskendelse jf. vejloven. | Miljømæssige
konsekvenser | Reduktion af antallet af boliger belastet
med støj langs vejen og forbedret håndtering af
vejafvandingen. | Mindre indgreb i natur og landskab og
påvirkning af dyre- og planteliv. Minimal forøgelse af
CO2-udledningen. | Forholdet til EU-retten | De gennemførte
miljøundersøgelser og høringer opfylder
kravene i EU-retten. Ingen fuglebeskyttelses- eller
habitatområder (Natura 2000-områder) i henhold til
Rådets direktiver (Rådets direktiv 79/409/EØF af
2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle med senere
ændringer (Fuglebeskyttelsesdirektivet), Rådets
direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper
samt vilde dyr og planter med senere ændringer
(Habitatdirektivet)) bliver hverken direkte eller indirekte
berørt af vejanlægget. Det vil gennem
afværgeforanstaltninger og kompenserende tiltag blive sikret,
at de arter, der er omfattet af habitatdirektivets bilag IV, ikke
påvirkes negativt af vejanlægget. | Overimplementering af EU-retlige
minimumsforpligtelser (sæt X) | JA | NEJ X |
|
Bemærkninger til lovforslagets enkelte
bestemmelser
Til §
1
Den foreslåede § 1, stk. 1, nr. 1, indeholder en
bemyndigelse til transport-, bygnings- og boligministeren til at
anlægge en 7,5 km lang omfartsvej på rute 34 vest om
Haderup. De 5,5 km af omfartsvejen anlægges som
motortrafikvej med 2+1 spor, midteradskillelse med autoværn
og niveaufri krydsning af skærende veje. De øvrige
delstrækninger på omfartsvejen anlægges med 2
spor og kryds i niveau.
Med denne bemyndigelse har transport-,
bygnings- og boligministeren den fornødne hjemmel til at
udføre projektet, med de indgreb i naturen, som dette
forudsætter.
I § 1, stk. 1, nr.
2, foreslås en bemyndigelse til transport-, bygnings-
og boligministeren til nedklassificering af de veje, som er
illustreret lovforslagets bilag 1. Ved
»nedklassificering« forstås de veje, hvorefter
ansvaret for en vej overføres fra staten til kommunen -
kommunalbestyrelsen bliver herefter vejmyndighed for de
pågældende veje.
I § 1, stk. 1, nr.
3, foreslås en bemyndigelse til transport-, bygnings-
og boligministeren til at omlægge kommunevejene Vittrupvej og
Hedevej.
I §1, stk. 2
oplyses, at de strækninger, der anlægges,
omlægges og nedklassificeres, fremgår af lovens bilag
1.
Til § 2
Det foreslås med bestemmelsen, at loven
træder i kraft 1. april 2017.