Fremsat den 13. januar 2016 af transport-
og bygningsministeren (Hans Christian Schmidt)
Forslag
til
Lov om ændring af lov om letbane på
Ring 3, lov om Metroselskabet I/S og Udviklingsselskabet By &
Havn I/S og lov om trafikselskaber1)
(Anlæg af letbanen på Ring 3,
særlig regulering i anlægsperioden m.v.)
§ 1
I lov nr. 165 af 26. februar 2014 om letbane
på Ring 3, som ændret ved § 130 i lov nr. 686 af
27. maj 2015, foretages følgende ændringer:
1. Som
fodnote til lovens titel indsættes:
»1) Loven
indeholder bestemmelser, der gennemfører dele af
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13.
december 2011 om vurdering af visse offentlige og private
projekters indvirkning på miljøet, EU-Tidende 2012,
nr. L 26, side 1 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
2014/52/EU af 16. april 2014 om ændring af direktiv
2011/92/EU af 13. december 2011 om vurdering af visse offentlige og
private projekters indvirkning på miljøet, EU-Tidende
2014, nr. 124, side 1.«
2.
Overalt i loven ændres »Ring 3 Letbane I/S« til:
»Hovedstadens Letbane I/S«, og »Ring 3 Letbane
I/S'« til: »Hovedstadens Letbane I/S'«.
3. I
overskriften til kapitel 1 ændres
»udarbejdelse af VVM-redegørelse« til:
»miljømæssige vurderinger«.
4. I § 2,
stk. 1, indsættes efter »projektering«:
», anlæg og drift«.
5. § 2,
stk. 2, affattes således:
»Stk. 2.
Linjeføringen for letbanen på Ring 3 med stationer,
kontrol- og vedligeholdelsescenter og omformerstationer
fremgår af bilag 1 til loven.«
6.
Efter § 3 indsættes i kapitel
1:
»§ 3 a. Anlægget
af letbanen på Ring 3, jf. § 2, skal gennemføres
inden for rammerne af de udførte vurderinger af projektets
indvirkninger på miljøet, jf. dog § 3 b.
§ 3 b. Ændringer eller
udvidelser af anlægsprojektet, som kan være til skade
for miljøet, må ikke påbegyndes uden tilladelse
fra Trafik- og Byggestyrelsen, jf. § 25 b.
Stk. 2. Trafik-
og Byggestyrelsen afgør på grundlag af en anmeldelse
fra Hovedstadens Letbane I/S, om der skal udarbejdes en supplerende
VVM-redegørelse, inden der gives tilladelse efter stk. 1.
Vurderer Trafik- og Byggestyrelsen, at der skal udarbejdes en
supplerende VVM-redegørelse, udarbejder Hovedstadens Letbane
I/S denne. Trafik- og Byggestyrelsen foretager
offentliggørelse af den supplerende VVM-redegørelse
med henblik på høring af offentligheden og
berørte myndigheder.
Stk. 3.
Bestemmelser i anden lovgivning, som fastsætter krav om
vurdering af virkninger på miljøet (VVM), finder ikke
anvendelse på ændringer og udvidelser omfattet af stk.
1.
Stk. 4. Trafik-
og Byggestyrelsens afgørelser efter stk. 1 og 2 og efter
regler fastsat i medfør af stk. 5 kan ikke indbringes for
anden administrativ myndighed.
Stk. 5.
Transport- og bygningsministeren kan efter forhandling med
miljø- og fødevareministeren fastsætte
nærmere regler om
1) anmeldelse
efter stk. 2 af ændringer eller udvidelser af
anlægsprojektet til Trafik- og Byggestyrelsen,
2) pligt for
andre myndigheder og Hovedstadens Letbane I/S til at give de
oplysninger, der er nødvendige for Trafik- og
Byggestyrelsens vurdering af ændringer eller udvidelser efter
stk. 2,
3)
gennemførelse af Trafik- og Byggestyrelsens vurdering efter
stk. 2 og om indholdet af VVM-redegørelsen,
4) vilkår
for tilladelsen efter stk. 1 og
5)
offentliggørelse, herunder om udelukkende digital
annoncering, af afgørelser efter stk. 1 og 2 og af den
supplerende VVM-redegørelse.
§ 3 c.
Beskyttelsesmæssige hensyn efter naturbeskyttelsesloven for
så vidt angår arealer, der er nødvendige for
gennemførelse af anlægget nævnt i § 2,
varetages af transport- og bygningsministeren efter denne lov. Kort
over naturlokaliteter omfattet af naturbeskyttelsesloven
fremgår af bilag 2 til loven.
§ 3 d. Kommunalbestyrelsens
eller en statslig myndigheds afgørelser vedrørende
anlægsprojektet, jf. § 2, som træffes efter lov om
naturbeskyttelse, lov om miljøbeskyttelse samt regler
udstedt i medfør af disse love, kan ikke påklages til
anden administrativ myndighed, jf. dog stk. 2.
Stk. 2.
Kommunalbestyrelsens afgørelser vedrørende
anlægsprojektet, jf. § 2, i henhold til de love, der er
nævnt i stk. 1, kan påklages af Hovedstadens Letbane
I/S til transport- og bygningsministeren.
Stk. 3.
Transport- og bygningsministeren kan overtage kommunalbestyrelsens
beføjelser efter de love, der er nævnt i stk. 1, i en
nærmere bestemt sag vedrørende anlægsprojektet,
jf. § 2.
Stk. 4.
Transport- og bygningsministerens afgørelser af klager efter
stk. 2, hvor ministeren har overtaget kommunalbestyrelsens
beføjelser efter stk. 3, kan ikke påklages til anden
administrativ myndighed.
Stk. 5. De
kommunale tilsynsmyndigheder fører ikke tilsyn med
kommunalbestyrelsens afgørelser omfattet af stk. 1.
Stk. 6.
Transport- og bygningsministeren kan til brug for behandlingen af
sager efter stk. 2 og 3 fastsætte regler om
kommunalbestyrelsens pligt til at tilvejebringe oplysninger til
brug for en vurdering af forhold, der reguleres efter de love, der
er nævnt i stk. 1, inden for den pågældende
kommune.
§ 3 e. Transport- og
bygningsministeren kan fastsætte regler om forurening og
gener fra anlægget nævnt i § 2. Transport- og
bygningsministeren kan herunder fastsætte regler om
egenkontrol og om tilsyn og håndhævelse, herunder at
afgørelser om tilsyn og håndhævelse af regler
fastsat efter denne bestemmelse ikke kan indbringes for anden
administrativ myndighed.
Stk. 2. Lov om
miljøbeskyttelse og regler udstedt i medfør heraf
finder ikke anvendelse på forurening og gener fra de dele af
anlægget af letbanen på Ring 3, der er omfattet af
regler udstedt efter stk. 1. Det samme gælder
afgørelser truffet i medfør af lov om
miljøbeskyttelse.
§ 3 f. Fastsætter
transport- og bygningsministeren regler i medfør af § 3
e, stk. 1, kan ministeren samtidig fastsætte regler om, at
Hovedstadens Letbane I/S skal tilbyde kompensation til beboere, som
kan udsættes for gener som følge af regler udstedt i
medfør af § 3 e, stk. 1. Transport- og
bygningsministeren kan herunder fastsætte regler om kredsen
af de berettigede, størrelsen af kompensationen, udbetaling,
frister, renter m.v.
Stk. 2.
Transport- og bygningsministeren kan fastsætte regler om, at
Hovedstadens Letbane I/S skal tilbyde beboere, der er særligt
udsat for gener som følge af transport- og
bygningsministerens regulering af forholdene i medfør af
§ 3 e, stk. 1, genhusning eller overtagelse af deres bolig.
Transport- og bygningsministeren kan herunder fastsætte
regler om, at kommunalbestyrelsen i bopælskommunen efter
beboerens anmodning skal anvise en genhusningsbolig. Transport- og
bygningsministeren kan desuden fastsætte regler om
fremgangsmåden ved genhusning eller overtagelse, herunder om
vilkårene i aftaler om genhusning, omkostninger ved
genhusning og genhusningsaftalens ophør, herunder
fastsætte regler om, at aftalen ophører, hvis den
bolig, hvor der er gener, udlejes eller anvendes til beboelse.
Stk. 3.
Opnås der ikke en aftale mellem Hovedstadens Letbane I/S og
den berettigede til kompensation, genhusning eller til overtagelse
af deres bolig i medfør af regler udstedt efter stk. 1 og 2,
eller opstår der uenighed om en indgået aftale,
træffer Ekspropriationskommissionen for Statens
Ekspropriationer på Øerne afgørelse om
kompensation, genhusning og overtagelse efter de regler, der er
udstedt i medfør af stk. 1 og 2.
Stk. 4. Sager om
kompensation, genhusning og overtagelse behandles i øvrigt
af Ekspropriationskommissionen for Statens Ekspropriationer
på Øerne efter reglerne i lov om fremgangsmåden
ved ekspropriation vedrørende fast ejendom.
Stk. 5.
Kompensation og beløb ydet ved genhusning efter reglerne i
stk. 1 og 2 indgår ikke ved vurderingen af, om en person har
ret til ydelser fra det offentlige, og medfører ikke
reduktion af sådanne ydelser. Kompensationen og
beløbene medregnes endvidere ikke ved opgørelsen af
modtagerens skattepligtige indkomst.
Stk. 6. Har
transport- og bygningsministeren fastsat regler efter stk. 1 og 2,
herunder om genhusning, finder reglerne i kapitel 9 i lov om
byfornyelse og udvikling af byer ikke anvendelse ved
spørgsmål om sundhedsfare i bygninger, som benyttes
til bolig eller ophold for mennesker, som følge af
støjgener fra anlægget af anlægsprojektet.
§ 3 g. §§ 3 a-3 f
samt regler udstedt i medfør heraf finder tilsvarende
anvendelse på ændringer og udvidelser af
anlægsprojektet, der er tilladt efter § 3 b, stk.
1.«
7. I
§ 22, stk. 4, 1. pkt.,
ændres »§§ 57 og 58« til:
»§§ 105 og 106«.
8. I
§ 22, stk. 4, 2. pkt., og i § 23, stk. 3, ændres
»§ 51, stk. 1 og 2,« til: »§
103«.
9. I
§ 22, stk. 4, 3. pkt.,
ændres »§§ 58 a-62« til:
»§§ 107-111«.
10. I
§ 24 ændres »§ 106« til: »§
77, stk. 1,« og »projektering og forberedende arbejder
på« ændres til: »projektering, herunder
forberedende arbejder, og ved anlæg af«.
11.
Efter § 24 indsættes i kapitel
4:
Ȥ 24 a. Kan der ikke
opnås enighed med ejere af ledningsanlæg omfattet af
§ 24 om, hvordan planlagte anlægsarbejder på de
arealer, hvori eller hvorover ledningerne er anbragt, kan
tilrettelægges, kan transport- og bygningsministeren, efter
at have meddelt ledningsejeren, at det planlagte
anlægsarbejde på arealet påbegyndes,
gennemføre arbejdet og kræve bestemte ledningsarbejder
udført af ledningsejeren.
Stk. 2.
Transport- og bygningsministeren kan i særlige tilfælde
lade de ledningsarbejder, der er nævnt i stk. 1,
udføre for Hovedstadens Letbane I/S' eller ledningsejerens
regning, jf. § 24.
§ 24 b. Erstatning som
følge af en afgørelse truffet i medfør af
§§ 24 og 24 a fastsættes, hvis der ikke kan
indgås aftale herom, af ekspropriations- og
taksationsmyndighederne i henhold til lov om fremgangsmåden
ved ekspropriation vedrørende fast ejendom.
Stk. 2. Ved
erstatningsfastsættelsen finder reglerne i § 103 i lov
om offentlige veje anvendelse. Hovedstadens Letbane I/S afholder
alle omkostninger forbundet hermed.«
12.
Overskriften til kapitel 5 affattes
således:
»Kapitel 5
Delegation,
domstolsprøvelse, straf m.v.«
13.
Efter § 25 indsættes i kapitel
5:
Ȥ 25 a. Transport- og
bygningsministeren kan bemyndige Hovedstadens Letbane I/S til som
anlægsmyndighed at iværksætte ekspropriation
efter § 30 i jernbaneloven til anlæg af letbanen
på Ring 3, jf. § 2.
§ 25 b. Trafik- og
Byggestyrelsen udfører de opgaver, der fremgår af
§ 3 b.
Stk. 2. Ved
udførelsen af de opgaver, der fremgår af § 3 b,
er Trafik- og Byggestyrelsen uafhængig af instruktioner om
den enkelte sags behandling og afgørelse.
§ 25 c. Søgsmål
til prøvelse af afgørelser efter denne lov eller de
regler, der fastsættes i medfør af loven, skal
være anlagt, inden seks måneder efter at
afgørelsen eller beslutningen er meddelt adressaten eller
offentliggjort.
Stk. 2. Ved
søgsmål om forhold vedrørende miljøet,
der er omfattet af denne lov, skal retten påse, at
omkostningerne ved sagen ikke er uoverkommeligt høje for de
berørte parter.
§ 25 d. I regler, der udstedes
efter § 3 e kan der fastsættes straf i form af
bøde for overtrædelse af bestemmelser i reglerne.
Stk. 2. Der kan
pålægges selskaber m.v. (juridiske personer)
strafansvar efter reglerne i straffelovens 5. kapitel.«
14.
Som bilag 1 og 2 indsættes bilag
1 og 2 til denne lov.
§ 2
I lov nr. 551 af 6. juni 2007 om Metroselskabet
I/S og Udviklingsselskabet By & Havn I/S, som ændret ved
§ 1 i lov nr. 632 af 14. juni 2011, § 2 i lov nr. 526 af
27. maj 2013, § 27 i lov nr. 165 af 26. februar 2014 og §
2 i lov nr. 156 af 18. februar 2015, foretages følgende
ændring:
1. To
steder i § 8, stk. 3, ændres
»Ring 3 Letbane I/S« til: »Hovedstadens Letbane
I/S«, og »Ring 3 Letbane I/S'« ændres til:
»Hovedstadens Letbane I/S'«.
§ 3
I lov om trafikselskaber, jf.
lovbekendtgørelse nr. 323 af 20. marts 2015, foretages
følgende ændring:
1. I
§ 5 indsættes som stk. 12:
»Stk. 12.
Trafikselskabet på Sjælland kan efter aftale med
Hovedstadens Letbane I/S varetage opgaver vedrørende driften
af letbanen på Ring 3.«
§ 4
Loven træder i kraft den 1. april 2016.
Bilag 1
Kort over letbanen på Ring 3
![Kort over letbanen på Ringbanen 3](/RIPics/20151/CH158/CH158_5_0.png)
Bilag 2
Naturlokaliteter
![Naturlokaliteter](/RIPics/20151/CH158/CH158_5_1.png)
Bemærkninger til lovforslaget
Almindelige
bemærkninger | | | | | Indholdsfortegnelse | | | | | 1. | Indledning | 2. | Lovforslagets hovedpunkter | | 2.1. | Gældende ret | | 2.2. | Transport- og bygningsministerens
overvejelser og lovforslaget indhold | | | 2.2.1. | Beskrivelse af anlægget | | | 2.2.2. | Den ændrede linjeføring
gennem Ishøj Kommune | | | 2.2.3. | Den ændrede linjeføring
gennem Lyngby-Taarbæk Kommune | | | 2.2.4. | Dimensionerede hastighedsgrænser for
vejtrafikken | | | 2.2.5. | Overvejelser om den ændrede
linjeføring | | 2.3. | Teknisk beskrivelse af letbanen på
Ring 3 | | | 2.3.1. | Letbanen - spor og
køreledninger | | | 2.3.2. | Signalsystemer | | | 2.3.3. | Adskillelse fra den øvrige
trafik | | | 2.3.4. | Beplantning | | | 2.3.5. | Stationer | | | 2.3.6. | Letbanetog | | | 2.3.7. | Kontrol- og vedligeholdelsescenter | | | 2.3.8. | Omformerstationer | | 2.4. | Letbanens indpasning på Ring 3 og
forlængelserne i Ishøj og Lyngby | | 2.5. | Kommunevis beskrivelse af
letbaneanlægget og dets indpasning i vejanlæggene | | 2.6. | Anlægsprocessen | | | 2.6.1. | Forberedende arbejder | | | 2.6.2. | Ledningsomlægninger | | | 2.6.3. | Anlægsarbejdet | | | 2.6.4. | Trafikomlægninger | | 2.7. | Letbanens drift | | 2.8. | Regulering af letbaner | | 2.9. | Anlægslovens forhold til natur og
miljølovgivning | | | 2.9.1. | Gældende ret | | | 2.9.2. | Transport- og Bygningsministeriets
overvejelser | | 2.10. | Adgang til at regulere visse forureninger
og gener fra anlægget | | | 2.10.1. | Gældende ret | | | 2.10.2. | Transport- og Bygningsministeriets
overvejelser | 3. | Økonomiske og administrative
konsekvenser for det offentlige | 4. | Økonomiske og administrative
konsekvenser for erhvervslivet m.v. | 5. | Administrative konsekvenser for
borgerne | 6. | Miljømæssige
konsekvenser | | 6.1. | Miljømæssige konsekvenser i
anlægsfasen | | | 6.1.1. | Trafik | | | 6.1.2. | Støj | | | 6.1.3. | Vibrationer | | | 6.1.4. | Landskab, arkitektur og kulturarv | | | 6.1.5. | Jord | | | 6.1.6. | Grundvand og afvanding | | | 6.1.7. | Luft | | | 6.1.8. | Natur og overfladevand | | | 6.1.9. | Befolkning, rekreative interesser og
kolonihaver | | | 6.1.10. | Miljømæssigt afledte
socioøkonomiske påvirkninger | | 6.2. | Miljømæssige konsekvenser i
driftsfasen | | | 6.2.1. | Trafik | | | 6.2.2. | Støj og vibrationer | | | 6.2.3. | Landskab og arkitektur | | | 6.2.4. | Kulturarv | | | 6.2.5. | Afvanding | | | 6.2.6. | Luft | | | 6.2.7. | Elektromagnetisme | | | 6.2.8. | Befolkning og rekreative interesser | 7. | Forholdet til EU-retten | | 7.1. | VVM-direktivet | | 7.2. | Interoperabilitetsdirektivet,
lokomotivførerdirektivet og
jernbanesikkerhedsdirektivet | | 7.3. | PSO-forordningen | | 7.4. | Århus konventionen | 8. | Hørte myndigheder og
organisationer | 9. | Sammenfattende skema |
|
1. Indledning
I henhold til den gældende lov om bl.a.
projekteringen af letbanen på Ring 3, lov nr. 165 af 26.
februar 2014 om letbane på Ring 3 (Ring 3-loven) er der
blevet udarbejdet en VVM-redegørelse for letbanen på
Ring 3, som har været i offentlig høring. På
baggrund af de indkomne høringssvar og ønsker fra
interessenterne i Ring Letbane I/S er der foretaget visse
justeringer af projektet. Herefter har det været
nødvendigt at udarbejde et tillæg til den oprindelige
VVM-redegørelse, som har været sendt i offentlig
høring parallelt med nærværende lovforslag.
Som forudsat i Ring 3-loven fremsættes
nu nærværende ændringsforslag til loven, som
fastlægger den endelige linjeføring for letbanen
på Ring, godkender VVM-redegørelsen med tillæg
samt bemyndiger interessentskabet bag letbanen på Ring 3
(Ring 3 Letbane I/S herefter omtalt som Hovedstadens Letbane I/S)
til at anlægge letbanen og efterfølgende drive
letbanen.
Baggrunden for letbanen på Ring 3 er en
principaftale af 20. juni 2013 mellem staten ved Transport- og
Bygningsministeriet (tidligere Transportministeriet), Region
Hovedstaden, Lyngby-Taarbæk Kommune, Gladsaxe Kommune, Herlev
Kommune, Rødovre Kommune, Glostrup Kommune, Albertslund
Kommune, Brøndby Kommune, Høje-Taastrup Kommune,
Hvidovre Kommune, Vallensbæk Kommune og Ishøj Kommune
om anlæg og drift af en letbane på Ring 3. På
baggrund af principaftalen blev der udarbejdet en kombineret
selskabs- og projekteringslov.
Som udgangspunkt skal anlægget af
letbanen på Ring 3 gennemføres inden for den
almindelige miljøretlige regulering, men for at
begrænse risikoen i forbindelse med projektet og sikre, at
projektet kan gennemføres som besluttet, foreslås der
i lovforslaget indsat en række muligheder for særlig
regulering i tilfælde af store forsinkelser eller fordyrelser
af projektet.
2. Lovforslagets
hovedpunkter
2.1. Gældende
ret
Den gældende lov om letbane på
Ring 3 er en projekterings- og selskabslov, som gav mulighed for at
oprette et letbaneselskab, bestående af 13 interessenter:
staten ved Transport- og Bygningsministeriet, Region Hovedstaden,
Lyngby-Taarbæk Kommune, Gladsaxe Kommune, Herlev Kommune,
Rødovre Kommune, Glostrup Kommune, Albertslund Kommune,
Brøndby Kommune, Høje-Taastrup Kommune, Hvidovre
Kommune, Vallensbæk Kommune og Ishøj Kommune.
Interessentskabet blev stiftet 19.juni 2014 og har siden stiftelsen
arbejdet med projekteringen af letbanen, herunder har
interessentskabet på vegne af Transport- og
Bygningsministeriet udarbejdet en VVM-redegørelse inkl.
tillæg for letbanen på Ring 3.
Den gældende lov angiver den overordnede
linjeføring, som er den linjeføring, der er
udarbejdet VVM-redegørelse for, herunder en alternativ
linjeføring, hvor letbanen i Lyngby-Taarbæk Kommune
kører ind gennem Danmarks Tekniske Universitet (DTU) via
Akademivej Vest og Anker Engelundsvej.
Letbanen skal passere igennem eller langs
følgende kommuner, som alle indgår i ejerkredsen:
Ishøj, Vallensbæk, Brøndby, Rødovre,
Glostrup, Albertslund, Herlev, Gladsaxe og Lyngby-Taarbæk
Kommuner. Her ud over indgår Høje Taastrup Kommune og
Hvidovre Kommune i ejerkredsen.
Letbanen skal på hovedparten af
strækningen køre på Ring 3, som er en vigtig
vejtrafikforbindelse på tværs af regionen, og som er
væsentlig for fremkommeligheden på det samlede
overordnede vejnet i dette område, herunder motorringvejene.
Det indgår derfor i arbejdet med optimering af
letbaneprojektet, og de deraf følgende ombygninger af Ring 3
vejanlægget, at begrænse konsekvenserne for
fremkommeligheden på Ring 3 og dermed for det samlede vejnet,
som i forvejen er kapacitetsmæssigt hårdt belastet.
2.2. Transport- og
bygningsministerens overvejelser og lovforslaget indhold
Lovforslaget indeholder for det første
et forslag om, at Ring 3 Letbane I/S skifter navn til Hovedstadens
Letbane I/S. Interessentskabet er derfor herefter benævnt
Hovedstadens Letbane I/S. Navneændringen medfører
tillige, at der foretages en konsekvensrettelse i lov om
Metroselskabet I/S og Udviklingsselskabet By & Havn I/S.
Det foreslås, at Hovedstadens Letbane
I/S gives bemyndigelse til at anlægge og drive en letbane
på Ring 3. Anlægget af letbanen skal ske i
overensstemmelse med det kortbilag, som efter lovforslaget skal
være en del af loven. Kortbilaget angiver den overordnede
linjeføring for letbanen på Ring 3 med angivelse af
stationer, kontrol- og vedligeholdelsescenter samt
omformerstationer. Der kan ske mindre tilpasninger af
anlægsprojektet i forbindelse med entreprenørens
konkrete forslag til udformning af letbanen.
Lovforslaget indeholder endvidere forslag om,
at anlæg af letbanen på Ring 3 skal gennemføres
inden for rammerne af de udførte vurderinger af projektets
indvirkninger på miljøet. Anlægsloven
træder således i stedet for den VVM-tilladelse, som
projektet ellers skulle have haft i henhold til de almindelige
administrative VVM-regler.
Det foreslås, at ændringer eller
udvidelser af anlægsprojektet, som kan være til skade
for miljøet, ikke må påbegyndes uden tilladelse
fra Trafik- og Byggestyrelsen. Trafik- og Byggestyrelsen vurderer i
den forbindelse, om der forud for en tilladelse, skal udarbejdes en
supplerede VVM-redegørelse. Trafik- og Byggestyrelsen er i
udførelsen af deres opgave efter denne regel uafhængig
af instruktion om den enkelte sags behandling og
afgørelse.
Det foreslås, at
beskyttelsesmæssige hensyn efter naturbeskyttelsesloven, for
så vidt angår arealer, der er nødvendige for
anlæg af letbanen på Ring 3, varetages af transport- og
bygningsministeren.
Det foreslås, at afskære
klageadgangen, for så vidt angår en kommunalbestyrelses
eller en statslig myndigheds afgørelser efter lov om
naturbeskyttelse eller lov om miljøbeskyttelse, eller regler
udstedt i medfør heraf, i relation til anlægget, jf.
§ 2. Dog kan Hovedstadens Letbane I/S påklage
afgørelserne til transport- og bygningsministeren. Der
indføres tillige mulighed for, at transport- og
bygningsministeren kan overtage kommunalbestyrelses kompetence i
henhold til de nævnte love.
Det foreslås endvidere, at transport- og
bygningsministeren kan fastsætte særlige regler om
forurening og gener fra anlægget. Såfremt denne
mulighed benyttes af transport- og bygningsministeren, kan der
samtidig fastsættes regler om mulighed for kompensation til
beboere som udsættes for gener, som følge af de
udstedte regler.
Det foreslås tillige, at vejlovens
gæsteprincip også finder anvendelse i
anlægsfasen. Der fastsættes endvidere mulighed for, at
transport- og bygningsministeren i tilfælde, hvor der ikke
kan opnås enighed om tilrettelæggelsen af arbejdet med
omlægningen af ledningerne, kan iværksætte
arbejdet. I tilfælde af, at der ikke kan opnås en
aftale om betalingsspørgsmålet, fastsættes
erstatningen af ekspropriations- og taksationsmyndighederne.
Det foreslås yderligere, at transport-
og bygningsministeren kan bemyndige Hovedstadens Letbane I/S til at
iværksætte ekspropriation til brug for anlægget
af letbanen på Ring 3 i overensstemmelse med
ekspropriationsbestemmelsen i jernbanelovens § 30.
Endelig foreslås det, at
søgsmål til prøvelse af afgørelser efter
denne lov eller regler udstedt i medfør heraf, skal ske
inden seks måneder efter, at afgørelsen eller
beslutningen er meddelt den pågældende eller
offentliggjort.
Derudover indeholder lovforslaget forslag om
en tilføjelse i lov om trafikselskaber, således at
Hovedstadens Letbane I/S får mulighed for, efter aftale at
overlade trafikkøberansvaret på letbanen til
trafikselskabet på Sjælland.
2.2.1. Beskrivelse
af anlægget
Letbanen løber igennem eller
støder op til kommunerne Lyngby-Taarbæk, Gladsaxe,
Herlev, Rødovre, Albertslund, Glostrup, Brøndby,
Vallensbæk og Ishøj. Et oversigtskort med angivelse af
letbanens forløb, stationer, omformerstationer og kontrol-
og vedligeholdelsescenter vil fremgå af lovens bilag 1.
Letbanen er ca. 28 km lang og løber i
siden af eller midt i vejen fra Lundtofte i nord til Ishøj
S-tog station i syd. På hovedparten af strækningen
forløber letbanen på Ring 3. I det omfang letbanen
anlægges på arealer, der er udskilt af matriklen som
vejareal, har arealet under letbanen status af vejareal, mens
letbanen i øvrigt reguleres efter jernbaneloven, se i
øvrigt afsnit 2.8.
Transport- og Bygningsministeriet, Region
Hovedstaden og Lyngby-Taarbæk Kommune har besluttet at
tilkøbe den alternative linjeføring gennem Danmarks
Tekniske Universitet (DTU), der er blevet udarbejdet
VVM-redegørelse for. De tre parter finansierer således
ekstraomkostningerne ved gennemførelse af
DTU-alternativet.
Letbanen får 28 stationer. Oprindeligt
var der tale om 27 stationer, men DTU-alternativet giver en ekstra
station og bevirker desuden, at letbanen bliver 28 km lang i stedet
for de oprindelige 27 km. Projektet er desuden forberedt til
eventuelle ekstra stationer i Vallensbæk Kommune ved Delta
Park og i Lyngby-Taarbæk Kommune ved Akademivej Øst.
Seks af stationerne betjenes også af S-tog og bus og
får derfor karakter af trafikknudepunkter. De seks
trafikknudepunkter bliver Lyngby Station, Buddinge Station, Herlev
Station, Glostrup Station, Vallensbæk Station og Ishøj
Station.
Letbanen vil køre i 5-minutters drift
om dagen, mens der vil være 10-minutters drift om aftenen og
på søn- og helligdage. Om natten parkeres
letbanetogene på kontrol- og vedligeholdelsescentret i
Glostrup.
Anlægsarbejdet begynder i foråret
2017 og løber frem til 2023 med risiko for forlængelse
til 2024, hvor letbanen forventes taget i brug. Der vil blive
arbejdet i forskellige faser på flere steder på
strækningen på én gang. Denne vurdering af
ibrugtagningstidspunktet må tages med det forbehold, at den
forudsatte tidsplan ikke er afprøvet gennem et udbud, hvor
de bydende entreprenører enten bekræfter den
forudsatte tidsplan eller kommer med forslag til ændringer.
Dette forbehold skal være afklaret, inden ejerne skal tage
endelig stilling til gennemførelsen af letbanen forud for
indgåelsen af de store kontrakter.
2.2.2. Den
ændrede linjeføring gennem Ishøj
Kommune
Den oprindeligt foreslåede
linjeføring i Ishøj Kommune fra Ishøj Station
ad Vejlebrovej og Vejledalen har givet anledning til mange
høringssvar i forbindelse med den offentlige høring
af VVM-redegørelsen fra både foreninger og borgere med
kritik af både linjeføringen og stationsplaceringen
ved CPH West. Flere af høringssvarene indeholder forslag til
alternative linjeføringer.
På den baggrund har Ishøj Kommune
anmodet om en ændret linjeføring, hvor letbanen
føres ad Ishøj Stationsvej og Ishøj Strandvej
med en station på Ishøj Strandvej, hvor buslinje 300 S
i dag har stoppested. Ændringen er udgiftsneutral for
letbaneprojektet, både hvad angår
anlægsomkostninger, driftsrelaterede
anlægsinvesteringer og driftsomkostninger og
-indtægter.
Der er blevet udarbejdet et tillæg til
VVM-redegørelsen for den ændrede linjeføring,
som nu indgår i projektet, jf. bilag 1 til loven.
2.2.3. Den
ændrede linjeføring gennem Lyngby-Taarbæk
Kommune
Linjeføringen gennem
Lyngby-Taarbæk Kommune rummer nogle af de mest komplicerede
strækninger på letbanen, hvilket også har givet
anledning til et stort antal høringssvar i forbindelse med
den offentlige høring af VVM-redegørelsen. Det
gælder strækningerne mellem Lyngby Torv og DTU via
Klampenborgsvej og Lundtoftegårdsvej til Akademivej.
På baggrund af den offentlige
høring over VVM-redegørelsen og med henblik på
at imødekomme en stor del af kritikken af den i
VVM-redegørelsen indeholdte linjeføring, har
Lyngby-Taarbæk Kommune besluttet at forbedre trafikforholdene
i det centrale Lyngby, samtidig med etablering af letbanen.
Samtidig tages der højde for en fremtidig situation med en
betydelig byudvikling i kommunen. Kommunen har således blandt
andet besluttet:
- at lukke
Klampenborgvej mellem Lyngby Hovedgade og Kanalvej for
biltrafik,
- at nedgradere
Klampenborgvej mellem Kanalvej og Lundtoftegårdsvej fra fire
til to spor,
- at forlænge
Firskovvej til Jægersborgvej og
- at etablere en
rampe ad Lyngby Torv nord for rådhuset til det underjordiske
parkeringsanlæg.
Lyngby-Taarbæk Kommune har oplyst, at de
nævnte forbedringer af vejtrafikforholdene vil beløbe
sig til ca. 140 mio. kr.
Disse forbedringer af vejtrafikforholdene i
Lyngby medfører ændrede betingelser for etablering af
letbanen og dermed en ændret linjeføring. Letbanen vil
fortsat blive placeret langs sydsiden af Klampenborgvej mellem
Lyngby Hovedgade og Kanalvej. I Kanalvejskrydset føres
letbanen over til nordsiden af Klampenborgvej, hvor den
forløber ad de to nedlagte kørespor mellem Kanalvej
og Lundtoftegårdsvej og derefter langs vestsiden af
Lundtoftegårdsvej frem til Akademivej, hvor letbanen drejer
ind igennem DTU.
Denne linjeføring adskiller sig fra den
oprindelige VVM-redegørelses linjeføring på en
sådan måde, at det giver mulighed for en række
besparelser. Blandt andet udgår krydset ved Firskovsvej,
underførelsen under Nærumbanen forenkles,
underførelsen under Klampenborgvej til
Lundtoftegårdsvej kan udelades, og stationen ved
Lyngbygårdsvej placeres på terræn i stedet for
nedgravet. Desuden kan en række ekspropriationer på
sydsiden af Klampenborgvej undgås, men til gengæld vil
en del af eller hele tankstationen skulle eksproprieres.
Det er vurderingen, at Lyngby-Taarbæk
Kommunes beslutning om forbedringer af vejtrafikforholdene i Lyngby
medfører en samlet besparelse i letbanens anlægssum
på ca. 50 mio. kr.
Til finansiering af Lyngby-Taarbæk
Kommunes beslutning om forbedringer af vejtrafikforholdene i Lyngby
yder Hovedstadens Letbane I/S et tilskud på 50 mio. kr. til
Lyngby-Taarbæk Kommune. Hovedstadens Letbane I/S har
derudover tilbudt Lyngby-Taarbæk Kommune, at
Lyngby-Taarbæk Kommune kan finansiere den resterende del af
vejtrafikforholdene med yderligere 90 mio. kr. som et
tilkøb, jf. § 4, stk. 3, i den gældende lov.
De af Lyngby-Taarbæk Kommune besluttede
trafikforbedringer er ikke i sig selv en del af letbaneprojektet
som sådan, men derimod kommunalpolitisk besluttede
trafikomlægninger som følge af den gennemførte
VVM-procedure. Det tilkommer Lyngby-Taarbæk Kommune at
træffe afgørelse om - i overensstemmelse med de
sædvandlige regler om VVM - hvorvidt de besluttede
trafikomlægninger er VVM-pligtige. Lyngby-Taarbæk
Kommunes beslutning om trafikforbedringer har ingen betydning for,
at der med denne ændringslov kan tages stilling til
letbaneprojektet.
Den samlede ændring af såvel det
centrale vejnet som letbanens linjeføring vil være
udgiftsneutral for letbaneprojektet både hvad angår
anlægsomkostningerne, de driftsrelaterede
anlægsinvesteringer og driftsøkonomien.
Lyngby-Taarbæk Kommunes beslutninger om forbedringer af
vejtrafikforholdene medfører heller ikke, at der fra
Hovedstadens Letbane I/S efter vedtagelsen af denne lov skal tages
stilling til andre foranstaltninger, som kan have væsentlig
miljømæssig virkning, før anlægget af
letbanen kan gennemføres.
Der er blevet udarbejdet et tillæg til
VVM-redegørelsen for den ændrede linjeføring,
som nu indgår i projektet, jf. bilag 1 til loven.
2.2.4. Dimensionerede hastighedsgrænser for
vejtrafikken
I VVM-redegørelsen er der forudsat en
række nedsættelser af hastighedsgrænserne for
biler. Disse hastighedsnedsættelser vil medføre en
reduktion af bilernes fremkommelighed på Ring 3 med deraf
følgende risiko for overflytning til det øvrige
overordnede tværgående vejnet, herunder især
Motorring 3 og 4.
Det er væsentligt, at den samlede
tværgående trafik i regionen og dermed
fremkommeligheden i den samlede hovedstad, kan fastholdes på
et højt niveau, - også efter letbanens etablering, -
af hensyn til. befolkningens mobilitet og dermed udnyttelsen af
områdets potentialer, og for at sikre områdets
nuværende og fremtidige vækstmuligheder. Samfundets
investeringer i infrastruktur bør udnyttes bedst muligt.
På den baggrund er de forudsatte
hastighedsnedsættelser blevet vurderet på ny, herunder
hvilke der kan begrundes ud fra hensynet til anlægget af
letbanen. Lovforslaget skal således alene behandle de
hastighedstilpasninger, der er nødvendige af hensyn til at
kunne anlægge letbanen som forudsat teknisk og
økonomisk. Ved vurderingen er der taget højde for, at
tilbageførsel af hastighederne til de nuværende
hastighedsgrænser kun sker under forudsætning af, at
dette ikke fordyrer eller forringer letbanen og ikke
væsentligt forøger omfanget af ekspropriationer.
Det er blevet vurderet, at
tilbageførsel af hastighedsgrænserne til de
nuværende hastighedsgrænser ikke indebærer
væsentlige ændringer af de i VVM-redegørelsen
beskrevne støj- og vibrationsniveauer, som følge af
biltrafikken. Ændringerne vurderes således at
være marginale. Desuden er der allerede i
VVM-redegørelsen taget højde for, at den vurderede
nedsættelse af støj- og vibrationsniveauet kan blive
ændret, såfremt det besluttedes at tilbageføre
hastighedsgrænserne til det nuværende niveau. Det er
således vurderingen, at ændringen kan rummes inden for
den eksisterende VVM-redegørelse.
Der vedlægges som bilag 2 til
lovforslaget en oversigt over de hastigheder, som Ring 3 er
dimensioneret til, samtidig med at vejen skal rumme en letbane.
Afvigelser herfra vil herefter efter vejlovens § 24, hvis
vejen skærer, hvis vejen vil skære eller, hvis vejen
har eller får forbindelse med en statsvej eller en
rutenummereret vej, forudsætte, at den enkelte vejmyndighed,
det vil her sige den pågældende kommune, hører
Vejdirektoratet og andre vejmyndigheder om den påtænkte
ændring.
Formålet med denne høringsproces,
som er fastlagt i vejloven, er - ud fra et
samfundsøkonomisk hensyn - at sikre, at forskellige
vejmyndigheders påtænkte ændringer, ikke
påfører andre veje herunder andre vejmyndigheder
fremkommelighedsvanskeligheder eller ekstraomkostninger uden,
at disse andre myndigheder har haft adgang til at udtale sig, og
uden at parterne har haft mulighed for at finde en fælles
løsning.
Det er politiet, der efter forhandling med
vejmyndigheden, træffer afgørelse om lokale
hastighedsgrænser, jf. færdselslovens § 92 a, stk.
2.
2.2.5. Overvejelser
om den ændrede linjeføring
Det er vurderingen, at de oven for
nævnte ændringer af linjeføringen, herunder
DTU-alternativet ikke fører til ekstraomkostninger, ud over
de nævnte tilkøb, som finansieres uden for
letbaneprojektet af de parter, som ønsker tilkøbet,
jf. den gældende lovs § 4, stk. 3.
Det nødvendige tillæg til
VVM-redegørelsen for de af Ishøj og
Lyngby-Taarbæk Kommuner ønskede ændringer af
linjeføringen er herefter blevet udarbejdet og
tillægget er sendt i offentlig høring parallelt med
nærværende lovforslag. Når resultatet af
høringen foreligger, vil transport- og bygningsministeren
sende VVM-redegørelsen med tillæg samt de udarbejdede
høringsnotater (hvidbøger) til Folketingets
Transport- og Bygningsudvalg, således at disse kan
indgå som baggrundsmateriale til nærværende
lovforslag.
2.3. Teknisk
beskrivelse af letbanen på Ring 3
2.3.1. Letbanen -
spor og køreledninger
Letbanen på Ring 3 er en tosporet
elektrisk bane, som kan køre med en tophastighed på 70
kilometer i timen. Letbanen forsynes med strøm fra
køreledninger, primært ophængt i master langs
banen. Letbanen kører på hovedparten af
strækningen på ballasterede spor (traditionelle
jernbanespor). I alle kryds og på strækningen gennem
det centrale Lyngby kører letbanen dog på
såkaldte rilleskinnespor (sporvejsskinner). Endvidere vil der
være enkelte kortere delstrækninger, hvor sporene for
at sikre deres stabilitet i meget krumme kurver ligeledes etableres
som rilleskinnespor. Yderligere delstrækninger kan blive
forsynet med rilleskinnespor gennem tilkøb, jf. den
gældende lovs § 4, stk. 3.
2.3.2. Signalsystemer
Letbanen på Ring 3 kører
'på sigt'. Det vil sige, at letbaneføreren har
ansvaret for at køre efter de gældende regler, bl.a.
færdselsloven samt efter forholdene. Der vil således
ikke være et automatisk signal-/kontrol-/styresystem, som det
kendes fra traditionel jernbanedrift. Letbanetoget fremføres
i princippet efter de samme regler og vilkår som den
øvrige vejtrafik. Dog vil der lokalt ved endestationerne,
ved Glostrup Station og ved ind- og udkørsel fra kontrol- og
vedligeholdelsescentret blive etableret lokale sikringsanlæg,
der skal assistere letbaneførerne med kørslen, da der
disse steder over kortere afstande kan forekomme kørsel i
begge retninger i begge spor.
2.3.3. Adskillelse
fra den øvrige trafik
Letbanen kører adskilt fra den
øvrige trafik, hvilket indebærer, at banen på
betydelige dele af strækningen skal være klart adskilt
fra den øvrige færdsel, f.eks. ved kantsten,
hæk, autoværn m.v. På en del af strækningen
kører letbanen tæt op ad cykelstier. På
sådanne stækninger vil adskillelsen skulle udformes,
således at cyklisterne beskyttes mod utilsigtet konflikt med
letbanen. Den nærmere udformning vil blive aftalt med de
enkelte kommuner. På strækninger, hvor letbanen
kører i blandet trafik, for eksempel i det centrale Lyngby,
vil letbanen ikke blive indhegnet.
2.3.4. Beplantning
Dele af Ring 3 har i dag en markant
træbeplantning, som nødvendigvis må fjernes for
at give plads til det nye anlæg. Det kan være fordi
træerne står i vejen for letbanen, eller fordi
vejanlægget skal forlægges på en måde, som
nødvendiggør fjernelse af træer og anden
beplantning. En del beplantning vil blive genetableret efter
anlægsperioden. Hvor dette ikke er muligt, vil andre
beplantningsmuligheder blive undersøgt, dog under
behørigt hensyn til sikkerheden i forhold til letbanens
strømforsyning.
2.3.5. Stationer
Letbanens stationer vil enten bestå af
sideperroner omkring letbanesporene eller ø-perroner mellem
sporene. De fleste stationer vil være forsynet med
sideperroner af hensyn til indpasningen i forhold til vejtrafikken
og tilgængeligheden for passagererne. Stationerne vil blive
udformet med et overdækket område på hver perron
samt være forsynet med informationssystemer, skiltning,
bænke m.v., i relevant omfang under hensyn til, at ventetiden
på stationen normalt vil være kortvarig.
Adgang til stationerne vil ske via en rampe
med svag stigning fra den tilsluttende fodgængerovergang, som
forbinder stationen med fortovene. Perronen vil være i niveau
med letbanetogenes gulve, således at både handicappede,
passagerer med barnevogne og eventuelt med cykler ligesom de
øvrige passagerer, vil have nem adgang ind og ud af
toget.
På enkelte stationer etableres elevator
for at lette adgang til/fra krydsende vej/jernbane.
Et væsentligt træk ved letbanen
er, at den vil få stationer fælles med S-banen seks
steder: Ishøj, Vallensbæk, Glostrup, Herlev, Buddinge
og Lyngby.
Der har ved udformningen af letbanen
været særligt fokus på at sikre gode
skiftemuligheder mellem letbanen og S-togene og mellem letbanen og
bustrafikken. Erfaringerne fra Metroen m.fl. viser således,
at gangafstande længere end ca. 50 meter opleves af
passagererne som en barriere for et skift mellem
transportformer.
For stationerne i Ishøj,
Vallensbæk, Glostrup, Buddinge og Lyngby er der opnået
attraktive skifteforhold. I Ishøj ligger stationen på
S-banestationens forplads og umiddelbart op til busholdepladser, i
Vallensbæk er der kort afstand for gående mellem de to
stationer, mens elevatorbrugere af tekniske grunde vil få en
lidt længere afstand at gå.
Ved Glostrup Station føres letbanen
væk fra Ring 3 og helt frem til den eksisterende station for
at skabe så kort afstand som muligt til S-tog. Samtidig
kommer letbanestationen til at ligge tæt på
busholdepladserne. Dette indebærer, at alle letbanetog for at
komme tilbage til Ring 3, skal vende ved Glostrup Station med den
ekstra vendetid, det medfører. Dette er dog vurderet at
være at foretrække med henblik på at gøre
skiftemulighederne for passagererne så gode som mulige. Dette
er særlig vigtigt, fordi Glostrup Station er den station
på letbanen, der forventes at få flest passagerer,
heraf en stor del fælles med S-tog. Som led i politisk aftale
af 12. juni 2014 mellem den daværende regering
(Socialdemokraterne og Det Radikal Venstre) Dansk Folkeparti,
Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten om Metro, letbane,
nærbane og cykler er det aftalt, at der skal udarbejdes et
beslutningsgrundlag for en udbygning af Glostrup Station til et
fremtidigt trafikknudepunkt. Der er i aftalen alene afsat midler
til udarbejdelsen af beslutningsgrundlaget, men ikke til
gennemførelsen af projektet. Beslutningsgrundlaget
udarbejdes af Banedanmark og indgår ikke som en del af
letbaneprojektet.
I Buddinge ligger stationen i direkte
forbindelse med S-banestationen, og i Lyngby placeres
letbanestationen parallelt med S-banestationen, og der etableres en
ekstra fodgængertunnel til S-togsperronen. Letbanestationen i
Lyngby ligger desuden tæt på busstoppesteder.
For så vidt angår Herlev
S-banestation, er den placeret ca. 300 meter fra Ring 3. Som led i
politisk aftale af 12. juni 2014 mellem den daværende
regering (Socialdemokraterne og Det Radikal Venstre) Dansk
Folkeparti, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten om Metro,
letbane, nærbane og cykler er det aftalt at gennemføre
en undersøgelse af mulighederne for at flytte
S-banestationen nærmere til Ring 3 og dermed til
letbanestationen. Der er i aftalen alene afsat midler til
udarbejdelsen af beslutningsgrundlaget, men ikke til
gennemførelsen af projektet. Undersøgelsen
gennemføres af Banedanmark og indgår ikke som en del
af letbaneprojektet.
2.3.6. Letbanetog
Letbanetogene vil være standardtog, som
har vist deres funktionsduelighed i praksis. Ved køb af
standardtog vil køberen normalt have indflydelse på
togets indvendige indretning. Her vil det blive sikret, at togene
forsynes med flexområder med plads til kørestole,
barnevogne og eventuelt cykler, således at der vil være
mulighed for at beslutte medtagning af cykler, når de
nærmere bestemmelser om letbanens drift fastlægges.
Endvidere vil togene blive indrettet med
henblik på en fleksibel udnyttelse, således at der vil
være siddeplads til langt de fleste passagerer uden for
myldretiden, og samtidig plads til et væsentligt
større antal passagerer - en del stående - i
myldretiden. Endelig vil det indgå i det videre arbejde med
beskrivelse af toget at vurdere de seneste forbedringer på
sikkerhedsområdet, som i givet fald kan øge togenes
sikkerhedssystemer. Ud over passagertogene vil der blive anskaffet
servicekøretøjer i fornødent omfang.
2.3.7. Kontrol- og
vedligeholdelsescenter
Letbanens kontrol- og vedligeholdelsescenter
optager et areal på ca. 45.000 kvadratmeter og er placeret i
Glostrup Kommune ved krydset mellem Ring 3 og Slotsherrensvej.
Kontrol- og vedligeholdelsescentret skal rumme letbanens
kontrolrum, hvorfra den overordnede styring af letbanetogenes drift
foregår, letbanens værksteder, hvor togene
vedligeholdes og repareres, letbanens vaskefaciliteter, hvor togene
rengøres indvendigt og udvendigt, letbanens depot, hvor tog,
der ikke er i drift, parkeres, letbanens administration og
kundecenter samt letbanens personalefaciliteter. Ved udformningen
vil der blive taget hensyn til risikoen for oversvømmelse,
som følge af de ændrede klimaforhold.
Der forventes at være knyttet i alt ca.
250 medarbejdere til kontrol- og vedligeholdelsescentret, hvoraf en
del vil arbejde på skift. Kontrol- og vedligeholdelsescentret
vil være i funktion døgnet rundt - om natten
primært med henblik på vedligeholdelse,
rengøring og reparation af letbanetogene og som basis for
vedligeholdelse af letbanens infrastruktur.
2.3.8. Omformerstationer
Letbanen forsynes med strøm og
kørestrøm fra det offentlige forsyningsnet gennem 16
omformerstationer. Omformerstationerne er ca. 175-200 kvadratmeter
store (ca. 11 x 16 m), og ca. 5 meter høje bygninger, der
alene rummer teknik, og som derfor er uden vinduer. En
større omformerstation (ca. 300-400 m2) placeres på
kontrol- og vedligeholdelsescentrets areal i Glostrup Kommune.
Denne omformerstation forsyner både kontrol- og
vedligeholdelsescentre samt letbanen.
Omformerstationerne er ufarlige for
omgivelserne og overholder rent støjmæssigt
gældende grænseværdier i forhold til
naboerne.
Omformerstationerne skal placeres relativt
tæt ved letbanen, og afstanden mellem dem bør så
vidt muligt være ca. 2 kilometer. Det betyder, at der er
behov for 16 omformerstationer, som i samarbejde med kommunerne er
forsøgt placeret med størst mulig hensyntagen til
omgivelserne. Afstandskravene indebærer - sammen med hensynet
til at begrænse ekspropriationer af boliger - visse
begrænsninger. I den videre proces vil de enkelte placeringer
blive søgt optimeret og eventuelt ændret i samarbejde
med kommunerne. Ved placeringen og udformningen vil der blive taget
hensyn til risikoen for oversvømmelse, som følge af
de ændrede klimaforhold.
Det er vurderet, at to af omformerstationerne,
i henholdsvis Vallensbæk Kommune og Gladsaxe Kommune,
formentlig kan undværes i første fase. Letbanen
etableres derfor i første omgang med 14 omformerstationer,
men vil senere, hvis behovet opstår, kunne forsynes med
yderligere to omformerstationer. For at sikre denne mulighed, vil
der blive reserveret arealer til de to foreløbigt udeladte
omformerstationer.
Opførelsen af omformerstationerne er en
del af anlægget af letbanen, jf. § 2. Det fremgår
af byggelovens § 3, at der i bygningsreglementet kan
fastsættes, at byggeloven og de i medfør af loven
udfærdigede bestemmelser ikke eller kun delvis skal finde
anvendelse på nærmere angivne arter af bebyggelse. I
bygningsreglementet er det således i kapitel 1.2, stk. 1, nr.
1, fastsat, at broer, tunneler og andre anlæg til trafikale
formål, som udføres af eller godkendes af vej-,
jernbane- eller andre myndigheder eller selskaber, der ved lov er
ansvarlige for byggearbejdet, samt midlertidige konstruktioner og
anlæg, der er nødvendige for byggearbejdets
udførelse, kan opføres uden tilladelse eller
anmeldelse.
2.4. Letbanens
indpasning på Ring 3 og forlængelserne i Ishøj
og Lyngby
Letbanens infrastruktur - spor, master og
køreledninger - er grundlæggende forudsat indpasset
på Ring 3, og dens forlængelser i Lyngby og
Ishøj, samtidig med, at den øvrige trafik fortsat
sikres en hensigtsmæssig fremkommelighed. Dette
indebærer en række udfordringer.
Letbanens hastighed og fremkommelighed sikres
blandt andet gennem afgrænsningen i forhold til den
øvrige trafik, således at letbanen ikke forsinkes af
kødannelser m.v., og således at letbanen kan
køre hurtigere end den øvrige trafik, hvor dette er
sikkerhedsmæssigt forsvarligt. Lige så vigtigt er det,
at letbanen kommer hurtigt gennem de ca. 60 vejkryds, som den skal
passere mellem Ishøj i syd og Lundtoftegård i nord.
Dette stiller krav både til afgrænsning af letbanen og
til udformningen af de mange kryds, inklusiv signalanlæggene,
så letbanen får forkørselsret.
Det er væsentligt, at biltrafikkens
fremkommelighed ikke begrænses mere end absolut
nødvendigt af hensyn til at fastholde Ring 3's rolle i det
overordnede regionale tværgående trafiknet, inklusive
motorringvejene, som i forvejen er kapacitetsmæssigt
hårdt belastede. Samtidig skal der tages hensyn til Ring 3's
rolle i den lokale trafik med henblik på at undgå, at
denne trafik forskydes til en række lokalveje, som ikke er
beregnet hertil.
Det er ikke muligt fuldt ud at opretholde Ring
3's kapacitet efter etableringen af letbanen, men gennem en
omhyggelig optimering kan begrænsningerne nedbringes mest
muligt. Det kan blandt andet ske gennem fastholdelse af det samme
antal vejbaner, så vidt muligt med en bredde som
muliggør opretholdelsen af samme hastighedsgrænser for
biltrafikken som hidtil. Lige så vigtig for bilernes
fremkommelighed er udformningen og signalreguleringen af de ca. 60
vejkryds, således at letbanen kan passere samtidig med, at
fremkommeligheden for den øvrige trafik ikke begrænses
mere end højst nødvendigt.
Det er ikke alene bilisternes fremkommelighed,
der skal sikres. Det samme skal forholdene for cyklister og
fodgængere, både på strækningerne og i
vejkrydsene. Da letbanen lægger beslag på en del af det
eksisterende vejareal, vil der med henblik på opretholdelsen
af kapaciteten for disse trafikanter i nogle tilfælde skulle
ske udvidelse af eksisterende broer eller etablering af nye broer
for cykler og fodgængere.
Projektet vil gennemgå en fornyet
vurdering af tilgængeligheden for at sikre, at handicappede
vil være i stand til at orientere sig, bevæge sig
på langs og på tværs af anlægget, samt
komme frem til letbanestationerne på en sikker
måde.
Det er overordnet et mål for
Hovedstadens Letbane I/S at begrænse omfanget af
ekspropriationer mest muligt. Det indgår derfor i
optimeringen af letbaneprojektet at begrænse det permanente
arealforbrug mest muligt. Da der, som nævnt ovenfor, skal
sikres bedst mulig fremkommelighed for alle trafikarter, er en af
konsekvenserne af begrænsningen af ekspropriationsomfanget,
at det i nogle tilfælde vil være nødvendigt at
fjerne beplantning på og langs Ring 3. Men også uden
dette hensyn ville det være nødvendigt at fjerne en
betydelig del af den eksisterende beplantning på og langs
Ring 3, og kun en begrænset del heraf vil kunne genetableres
på grund af de begrænsede pladsforhold.
Det er målet, at trafiksikkerheden
på Ring 3 ikke forringes gennem indførelsen af
letbanen. Det gælder både sikkerheden for letbanens
passagerer og for de øvrige trafikanter på Ring 3.
Indførelsen af et nyt trafikelement vil i sig selv
uundgåeligt komplicere det samlede trafikbillede og dermed
implicit øge risikoen for uheld.
Det samlede nye trafiksystem på Ring 3
og forlængelserne i Ishøj og Lyngby-Taarbæk
bestående af både letbane og vej med biltrafik,
cyklister og fodgængere, vil derfor undergå
trafiksikkerheds- og tilgængelighedsrevision, samt diverse
myndighedsgodkendelser i henhold til vejlovgivningen såvel
som sikkerhedsgodkendelse i henhold til jernbanelovgivningen. I den
forbindelse vil det samlede system blive søgt optimeret med
henblik på at opnå den bedst mulige samlede sikkerhed
for alle trafikanter.
2.5. Kommunevis
beskrivelse af letbaneanlægget og dets indpasning i
vejanlæggene
Det udarbejdede dispositionsforslag for
letbanen indeholder en detaljeret beskrivelse af letbanens
indpasning i hver enkelt kommune, herunder beskrivelse af
linjeføring, placering af stationer og omformerstationer,
udformningen af vejanlæggene og krydsene m.v.
Dispositionsforslaget var en del af høringsmaterialet i
forbindelse med høringen over VVM-redegørelsen, som
kan findes på Transport- og Bygningsministeriets hjemmeside
http://www.trm.dk/da/publikationer/2015/vvm-ring-3.
Dispositionsforslaget er et dynamisk dokument, som beskriver
projektet på et bestemt afklarings- og detaljeringsniveau.
Dispositionsforslaget bliver løbende justeret
efterhånden, som projektet detaljeres og lægges fast i
større detaljer blandt andet sammen med myndighederne. En
række forhold, som placeringens af stationer,
omformerstationer samt anlæggets linjeføring og
samlede længde, lægges fast med vedtagelsen af dette
lovforslag. En række mindre ændringer af projektets
udformning, som altid vil forekomme efterhånden som projektet
afklares i detaljer, vil fortsat kunne foretages ved en
løbende opdatering af dispositionsforslaget. For så
vidt angår de forhold, som lægges fast med vedtagelsen
af dette lovforslag, henvises til den relevante beskrivelse i
dispositionsforslaget, som er kort resuméret i
nedenstående skema.
Letbanedata i kommunerne | Ishøj Kommune | Vallensbæk Kommune | Brøndby Kommune | Glostrup Kommune | Rødovre Kommune | Herlev Kommune | Gladsaxe Kommune | Lyngby-Taarbæk Kommune | Længde km | 1,5 | 1,7 | 3,9 | 6,5 | 1 | 2,5 | 4,8 | 5,8 | Stationer | 2 | 2 (1)* | 2 | 4 | 1 | 4 | 6 | 7 (1)* | Omformerstationer | 1 | 1 | 3 | 3 | 0 | 1 | 4 | 3 | Ad * Der er forberedt for yderligere
en station i Vallensbæk Kommune ved Delta Park og i
Lyngby-Taarbæk Kommune ved Akademivej Øst. |
|
2.6. Anlægsprocessen
Staten ved transport- og bygningsministeren
indgik i 2013 sammen med Region Hovedstaden og de elleve
Ringbykommuner Principaftale om etablering af en letbane på
Ring 3. Principaftalen blev i februar 2014 fulgt op af lov om
Letbane på Ring 3, som gav hjemmel til organisering af
projektet i et selskab - Letbane på Ring 3 I/S, samt til
projektering af letbanen, herunder påbegyndelse af
forberedende arbejder, udarbejdelse af dispositionsforslag,
gennemførelse af en VVM-vurdering med tilhørende
offentlig høring samt udarbejdelse af udbudsmateriale og
gennemførelse af udbud.
Forudsætningen var, at
dispositionsforslaget og resultaterne af VVM-processen, herunder
hvidbog om høringen om VVM-redegørelsen, skulle danne
grundlag for et forslag til ændring af lov om letbane
på Ring 3 (nærværende lovforslag). Efter
Folketingets vedtagelse af ændringslovforslaget er det
forudsat, at både anlæg og drift og vedligeholdelse af
letbanen skal sendes i udbud. Dette arbejde forventes
påbegyndt i foråret 2016.
Når resultatet af udbuddene foreligger,
skal det økonomiske grundlag for indgåelse af
kontrakterne godkendes af alle interessenterne, jf. § 4, stk.
2, i den gældende lov om letbane på Ring 3, inden
kontrakterne kan indgås og arbejdet igangsættes. Dette
forventes at finde sted i foråret 2017. Letbanen forventes at
kunne tages i brug til passagerdrift i 2023 med risiko for
forlængelse til 2024.
2.6.1. Forberedende
arbejder
I den gældende lov om letbane på
Ring 3 er det forudsat, at Hovedstadens Letbane I/S kan
påbegynde forberedende arbejder, herunder udarbejdelse af
udbudsmateriale, projektering, geotekniske undersøgelser,
forberedelse af ledningsomlægninger, forberedelse af
arealerhvervelser m.v., inden for en økonomisk ramme
på 265 mio. kr.
I april 2015 forelagde interessentskabets
bestyrelse et forslag om at anvende yderligere op til 110 mio. kr.
til igangsætning af bl.a. ledningsomlægninger, herunder
planlægning af trafikomlægninger og af det samlede
ledningsprojekt samt gennemførelse af de
ledningsomlægninger, som selskabet selv skal stå for og
afholde omkostningerne til, ekspropriationer, arkæologiske
udgravninger, opmålinger og forudgående rydning til
ledningsomlægninger og byggepladser. Denne mulighed
fremgår af principaftalen om Letbanen på Ring 3 og
rammen til forberedende arbejder blev på den baggrund
forhøjet til i alt 375 mio. kr.
Samtidig fremsatte interessentskabets
bestyrelse forslag til ændring af udbudsstrategien, som
flytter en større del af projekteringen fra
entreprenørerne til interessentskabet og dermed fra perioden
efter interessenternes godkendelse af projektet til perioden
før denne godkendelse. Det indebærer, at det
nødvendige forbrug til forberedende arbejder, indtil
interessenterne får forelagt indstilling om indgåelse
af anlægskontrakterne, vil være ca. 100 mio. kr.
større end hidtil forudsat. Det vil sige, at den samlede
ramme forhøjes til 475 mio. kr. Der er alene tale om en
flytning af omkostninger fra den ene side af interessenternes
godkendelse til den anden, og ændringen har ingen betydning
for det samlede anlægsbudget.
Den ændrede udbudsstrategi har til
formål at sikre en bedre konkurrencesituation, bl.a. ved at
give en bredere kreds af entreprenører - fra helt store til
mellemstore entreprenører - mulighed for at give tilbud,
hvilket alt andet lige må forventes at medføre lavere
priser og bedre kontraktvilkår. Endvidere vil den
ændrede udbudsstrategi begrænse projektrisiciene.
På dette grundlag fortsætter
arbejdet med, dels udarbejdelse af udbudsmateriale og
gennemførelse af udbud med henblik på
forelæggelse af resultatet for interessenterne. Samtidig
samarbejdes der med arkæologer om tilrettelæggelsen af
de nødvendige arkæologiske undersøgelser,
ligesom arbejdet med ekspropriationer, selskabets planlægning
af trafikomlægninger og af det samlede ledningsprojekt,
selskabets gennemførelse af egne ledningsomlægninger,
blandt andet på Kontrol- og Vedligeholdelsescentret,
opmålinger og forudgående rydning til
ledningsomlægninger og byggepladser samt andre forberedende
arbejder igangsættes således, at dette arbejde ikke
forsinker entreprenørernes anlægsarbejde, når
anlægs- og driftskontrakterne - forventeligt i foråret
2017 - er indgået. De forberedende arbejder vil blive
tilrettelagt under hensyn til den senere igangsætning af
ledningsejernes ledningsomlægninger, jf afsnit 2.6.2, samt
med henblik på at mindske konsekvenserne for den samlede
tidsplan mest muligt, uden at påføre projektet ekstra
økonomiske risici.
Interessenterne har godkendt såvel
anvendelsen af de 110 mio. kr. ekstra til igangsætning af en
række forberedende arbejder samt den ændrede
udbudsstrategi, som medfører at den samlede
økonomiske ramme til indledende arbejder forhøjes med
yderligere 100 mio. kr. Transport- og Bygningsministeriet har dog
forudsat, at der udvises tilbageholdenhed med forbruget af de
yderligere 110 mio. kr. inden vedtagelsen af nærværende
lovforslag. Transport- og Bygningsministeriet har tillige forudsat,
at anvendelsen af de ca. 100 mio. kr. ekstra til forberedende
arbejder først kan ske efter vedtagelsen af
nærværende lovforslag. Hovedstadens Letbane I/S har i
den forbindelse oplyst, at det vil være muligt for
interessentskabet at arbejde videre med den beskrevne
udbudsstrategi indtil da.
2.6.2. Ledningsomlægninger
I den gældende lov er det forudsat at
ledningsomlægningerne skulle igangsættes før
resultatet af udbudsprocessen, men som følge af den
økonomiske risiko ved denne strategi, er det besluttet at
udskyde igangsætning af ledningsomlægninger til efter,
at interessenterne på baggrund af udbudsprocessen har truffet
endelig beslutning om at anlægge letbanen, jf. den
gældende lovs § 4, stk. 2. En række lokale
ledningsomlægninger forventes dog fortsat gennemført,
da en udskydelse vil kunne give ekstraomkostninger for disse
ledningsejere, ligesom selskabets egne ledningsomlægninger
vil blive gennemført i det omfang, dette ikke
påfører projektet økonomiske risici samt
bidrager til at fremme projektet.
Herefter vil ledningsejernes planlægning
og projektering kunne koordineres med
anlægsentreprenørernes detailprojektering efter
kontraktindgåelse, hvorefter ledningsomlægningerne vil
kunne igangsættes i begyndelsen af 2018.
Ledningsomlægningerne vil fortsat skulle foregå adskilt
fra anlægsarbejderne, med mindre ledningsejerne og
anlægsentreprenørerne ad frivillighedens vej kan blive
enige om en integration af dele af arbejdet.
Udskydelsen af ledningsomlægningerne vil
forsinke letbaneprojektet, således at den i den
gældende lov forudsatte tidsplan med åbning i 2020/2021
først kan ske i 2023 med risiko for forlængelse til
2024.
Endvidere vil projektets
anlægsøkonomi - på grund af det større
sammenfald mellem projekteringen og gennemførelsen af
ledningsomlægninger og anlægsopgaverne - blive udsat
for øgede risici på op til 100 mio.kr. ud over de
risici, som i øvrigt findes på projektets
nuværende stade. Denne risiko vurderes at være
væsentlig mindre end ved allerede at igangsætte
ledningsomlægningerne før udbudsprocessen.
Den øgede risiko vil kunne holdes inden
for de afsatte reserver, og vil i den videre proces blive
søgt reduceret mest muligt.
2.6.3. Anlægsarbejdet
Tilrettelæggelsen af selve
anlægsarbejdet vil først kunne ske, når
entreprenørerne er fundet og de forskellige dele af
projektet er detailprojekteret. Anlæg af broer m.v. i
relation til blandt andet Banedanmarks jernbaneanlæg og andre
komplicerede dele af anlægget, som er forudsat
detailprojekteret af Hovedstadens Letbane I/S, vil eventuelt kunne
tilrettelægges og igangsættes forud for de
øvrige anlægsarbejder, der detailprojekteres af
anlægsentreprenørerne. Ingen del af
anlægsarbejdet vil dog kunne igangsættes, før
interessenternes endelige beslutning i henhold til den
gældende lovs § 4, stk. 2.
Arbejdet vil bestå af ombygning af veje,
som kan variere fra en ombygning af en vej i dens fulde bredde
på nogle strækninger til mere begrænsede
ombygninger, hvor kun fortov og cykelsti i den ene side af vejen
berøres. Baggrunden for at sidelægge letbanen på
meget lange strækninger er netop blandt andet at
begrænse omfanget af vejombygninger.
Hertil kommer en omfattende ombygning af mange
af de ca. 60 kryds, som letbanen skal passere, samt etableringen af
bygværker til afskæring mellem vej/bane og
tilstødende grunde. Endelig vil selve baneanlægget med
sporunderlag, spor, master og køreledninger skulle
etableres.
Arbejdet er omfattende og vil ikke kunne
undgå at påvirke projektets naboer. Men dette vil ske i
begrænsede perioder, afløst af perioder uden
anlægsarbejde. De fleste naboer må derfor forventes at
blive generet i nogle relativt korte anlægsperioder. Naboerne
til især de store krydsombygninger og ombygning af eller
etablering af nye broer vil kunne forvente længere perioder
med gener.
Hovedstadens Letbane I/S vil sammen med de
vindende entreprenører søge at tilrettelægge
arbejdet, så det giver færrest mulige gener under
hensyn til en effektiv anlægsproces. Når
interessentskabet sammen med entreprenørerne har fundet frem
til den mest hensigtsmæssige fremgangsmåde, vil der
blive udarbejdet en mere detaljeret tidsplan, således at de
enkelte berørte naboer kan danne sig et indtryk af,
hvornår og i hvor lange perioder, de kan forvente at blive
berørt.
2.6.4. Trafikomlægninger
Under anlægsarbejdet vil der være
behov for at foretage en lang række omlægninger af
trafikken på Ring 3. Disse omlægninger vil blive
tilrettelagt i samarbejde med de berørte kommuner og med
entreprenørerne som led i den detaljerede projektering.
Både naboerne til anlægsarbejdet og beboerne på
de berørte tilgrænsende veje, hvor trafikken flyttes
hen, vil blive orienteret herom.
2.7. Letbanens
drift
Driften af letbanen skal udbydes i henhold til
de gældende EU-regler jf. afsnit 7.3.
Letbanen forventes ifølge prognoserne
at få ca. 43.000 passagerer dagligt, efter en
indsvingsperiode når letbanen er åbnet i 2023 med
risiko for forlængelse til 2024, svarende til 13-14 mio.
passagerer årligt. I 2032 forventes letbanen ifølge
prognosen at få ca. 46.000 daglige passagerer svarende til
14-15 mio. passagerer årligt. På lidt længere
sigt, når den planlagte byudvikling er virkeliggjort,
forventes letbanen at få 17-18 mio. passagerer årligt.
Hertil kommer de ekstra passagerer som følge af
tilkøbet af DTU-alternativet på ca. 0,4 mio.
passagerer årligt. Til sammenligning har Kystbanen ca. 10
mio. passagerer årligt.
Forudsætningen for passagerprognosen er,
at letbanetogene kører hurtigt og hyppigt, så
passagererne kommer hurtigt frem og med meget kort ventetid. Dette
harmonerer helt med letbanens rolle som en regional
tværforbindelse. Som regional tværforbindelse vil
letbanen på Ring 3 på hovedparten af strækningen
køre adskilt fra den øvrige trafik og vil derfor
kunne køre med relativt høj hastighed. Letbanen er
således forudsat at køre med en maksimal hastighed
på 70 km i timen og en gennemsnitshastighed, inklusiv stop
ved stationerne, på ca. 30 km i timen.
Der er tale om en høj
gennemsnitshastighed for en letbane, idet de fleste letbaner er
bybaner, hvor større dele af strækningerne
kører gennem tætte, centrale bydele. På to korte
strækninger gennem det centrale Lyngby vil letbanen dog
køre i blandet trafik med en maksimal hastighed på
henholdsvis 40 og 20 km i timen.
Den samlede køretid mellem Ishøj
i syd og Lundtoftegård i nord vil være ca. 58
minutter.
2.8. Regulering af
letbaner
I jernbanelovens § 39, stk. 2, jf. lov
nr. 686 af 27. maj 2015, er der indført en definition af
letbaner, hvorefter letbaner er skinnebåren trafik, som
både kan køre i vej efter færdselslovens regler
og i eget tracé.
Letbaner er omfattet af de fleste bestemmelser
i jernbaneloven, bortset fra §§ 20-22 om kontrakter
mellem infrastrukturforvalteren og jernbanevirksomheden samt
betaling for adgang til jernbaneinfrastrukturen og
kørestrøm og §§ 66-68 om helbreds- og
uddannelseskrav. Det er muligt at lave særlige regler for
letbaner, idet der er områder, hvor letbanen og den
konventionelle jernbane adskiller sig fra hinanden.
Dette gør sig f.eks. gældende med
hensyn til letbaneførere, idet letbanen i visse
tilfælde skal køre i vej efter færdselslovens
regler. Der er derfor udstedt en bekendtgørelse nr. 891 af
30. juni 2014 om krav til letbaneførere og
trafikstyringspersonale på letbaneområdet.
Letbanevirksomhederne skal sikre uddannelse af sine egne
letbaneførere under iagttagelse af kravene i
bekendtgørelsen.
Den virksomhed, som skal transportere
passagerer i letbanekøretøjer og/eller forvalte
letbaneinfrastruktur på Letbanen på Ring 3, skal have
en tilladelse i form af henholdsvis et sikkerhedscertifikat og en
sikkerhedsgodkendelse i henhold til bestemmelserne herom i lov om
jernbane. Det betyder bl.a., at virksomheden skal have et
sikkerhedsledelsessystem. Det betyder endvidere, at
letbanevirksomheden skal sikkerhedscertificeres, samt at
infrastrukturforvaltere på letbanen skal
sikkerhedsgodkendes.
Det er Trafik- og Byggestyrelsen, der skal
godkende de sikkerhedsmæssige forhold vedrørende de
banetekniske anlæg, letbanekøretøjer, trafikale
regler m.v. Godkendelsesprocessen skal aftales nærmere mellem
Trafik- og Byggestyrelsen og Hovedstadens Letbane I/S.
Ved lov nr. 1494 af 23. december 2014 om
ændring af færdselsloven, blev der indsat regler om
letbaner. Letbanekøretøjer defineres i
færdselsloven, som et transportmiddel, som er indrettet til
befordring af passagerer eller til udførelse af arbejde
på letbanespor m.v., og som kører i eget letbanespor
på vej i et lukket letbanesystem adskilt fra anden
jernbaneinfrastruktur. Udgangspunktet er, at hastigheden for
letbanekøretøjer ikke må overstige den
hastighedsgrænse, som på det pågældende
sted gælder for busser. Dette udgangspunkt kan dog fraviges,
idet der for letbanekøretøjer kan fastsættes en
højere hastighedsgrænse, såfremt
fremførslen af letbanen er klart adskilt fra den
øvrige færdsel f.eks. ved kantsten, hæk,
autoværn m.v., og at afgørende færdselshensyn
ikke taler imod.
Der vil på langt den største del
af letbanen på Ring 3 blive en klar adskillelse mellem
letbanen og den øvrige færdsel. Letbanen vil have en
maksimal hastighed på 70 km/t.
Letbanekøretøjer skal
følge de regler eller anvisninger, der gælder specielt
for denne type køretøjer. I tilfælde af, at en
lysregulering er ude af drift, gælder færdselslovens
grundregler om, at man skal optræde hensynsfuldt og udvise
agtpågivenhed (færdsel efter forholdene), regler om
vigepligt for kørende m.v., også for
letbanekøretøjer.
2.9. Anlægslovens forhold til natur og
miljølovgivning
2.9.1. Gældende ret
Gennemførelsen af et
anlægsprojekt vil som følge af gældende ret
oftest forudsætte godkendelser, tilladelser eller
dispensationer, herunder til at foretage ændringer af
tilstanden på arealerne, etablere varige anlæg og
installationer og gennemføre afværgeforanstaltninger
af hensyn til natur- og dyreliv efter plan-, natur- og
miljølovgivningen.
Af den relevante lovgivning
(naturbeskyttelseslov, skovlov, kystbeskyttelseslov, museumslov,
lov om forurenet jord m.fl.), vil oftest også følge en
adgang til at klage over de afgørelser, der træffes i
relation til projektet, medmindre adgangen efter den relevante
lovgivning er afskåret.
2.9.2. Transport-
og Bygningsministeriets overvejelser
Som det fremgår af afsnit 2.2 skal
anlægsprojektet vedtages i enkeltheder, hvilket bl.a.
indebærer, at anlægsloven skal udgøre det
fornødne retsgrundlag, for at bygherren kan udføre de
fysiske arbejder og indgreb, som er en forudsætning for at
gennemføre projektet. Transport- og Bygningsministerens
bemyndigelse til at gennemføre anlægsprojektet
nævnt i § 2 indebærer således, at
Hovedstadens Letbane I/S kan gennemføre de fysiske indgreb i
bl.a. vejen, naturen og landskabet, som er nødvendige for at
realisere projektet. Disse indgreb gennemføres i
overensstemmelse med anlægslovens bestemmelser og inden for
rammerne af de udførte miljømæssige
vurderinger.
Endvidere vurderes det, at visse dele af den
almindelige lovgivning ikke er velegnet til at regulere et projekt
af denne karakter og størrelse, herunder fordi
anlægget passerer igennem 8 kommuner, og fordi det er vigtigt
at sikre fremdriften i anlægsprocessen.
De indgreb, som transport- og
bygningsministeren bemyndiges til at foretage med hjemmel i
anlægsloven, vil normalt efter de almindelige regler i natur-
og miljølovgivningen kræve en forudgående
tilladelse, godkendelse og dispensation, eller natur- og
miljølovgivningen kan indeholde bestemmelser, som ville
hindre gennemførelsen af anlægsprojektet. Hensigten er
imidlertid at indgrebene skal kunne foretages uden
forudgående tilladelse, godkendelse eller dispensation, og
uden hensyn til sådanne forbud og begrænsninger.
For at skabe klarhed om, at anlægsloven
udgør det fornødne retlige grundlag for de fysiske
arealindgreb, opførelse af de varige installationer m.v.
foreslås det, at der indsættes en ny paragraf § 3
c, hvorefter det er transport- og bygningsministeren, der varetager
beskyttelsesmæssige hensyn efter naturbeskyttelsesloven.
Dette betyder ikke, at de beskyttelsesmæssige hensyn efter
naturbeskyttelsesloven, ikke varetages i anlægsprojektet. De
nævnte hensyn varetages i stedet af transport- og
bygningsministeren. Anlægsprojektet skal gennemføres
efter anlægslovens bestemmelser og i overensstemmelse med
bemærkningerne til lovforslaget samt inden for rammerne af
disse vurderinger af projektets indvirkninger på
miljøet, som beskrevet i VVM-redegørelserne.
Hovedstadens Letbane I/S, har som nævnt,
ved udførelsen af anlægsprojektet ansvaret for at
sikre, at dette sker i overensstemmelse med anlægsloven og de
rammer for projektet, der fremgår af vurderingen af de
miljømæssige konsekvenser. Transport- og
bygningsministeren fører tilsyn hermed.
Den øvrige natur- og
miljølovgivning gælder fortsat for
anlægsprojektet, i det omfang disse love og bestemmelser ikke
udtrykkeligt er fraveget ved anlægsloven eller i
medfør af anden lov.
Det forhold, at den almindelige lovgivning i
vidt omfang fortsat gælder for anlægsprojektet,
betyder, at der vil blive truffet en række konkrete
afgørelser om tilladelser og godkendelser over for
Hovedstadens Letbane I/S samt interessentskabets
entreprenører. De kompetente myndigheder har fortsat
tilsynskompetencen for så vidt angår de bestemmelser,
som ikke udtrykkeligt er fraveget i § 3 d, og det kan ikke
udelukkes, at der vil blive meddelt påbud, forbud m.v.
vedrørende overholdelsen af de afgørelser eller den
direkte gældende lovgivning, som på trods af
anlægsloven fortsat finder anvendelse på
anlægsprojektet. Disse afgørelser kan have potentielt
vidtrækkende betydning for anlægsprojektets realisering
og fremdrift.
Efter lovgivningen vil de
pågældende afgørelser endvidere kunne
påklages til bl.a. Natur- og Miljøklagenævnet,
og en sådan klage vil i nogle tilfælde have eller kunne
tillægges opsættende virkning for
anlægsprojektet. Klagesager kan derfor indebære
betydelige risici og usikkerheder for anlægsprojektet i form
af forsinkelse og fordyrelse.
Det foreslås derfor, at der
indsættes en ny § 3 d, hvorefter kommunalbestyrelsens
eller en statslig myndigheds afgørelse vedrørende
anlægsprojektet, som træffes efter lov om
naturbeskyttelse og lov om miljøbeskyttelse samt regler
udstedt i medfør af disse love, ikke kan påklages til
anden administrativ myndighed. Samtidig gives der mulighed for, at
Hovedstadens Letbane I/S kan indbringe kommunalbestyrelsernes
afgørelser for transport- og bygningsministeren. Transport-
og bygningsministeren vil - som øverste ansvarlig for
anlægsprojektet - have en konkret viden om ramme?rne for
projektet, som, hvor det er muligt, vil kunne inddrages ved
stillingtagen til konkrete klagesager. Endvidere foreslås det
af samme grund, at transport- og bygningsministeren kan beslutte at
overtage kommunalbestyrelsens beføjelser efter de i stk. 1
nævnte love i sager, der vedrører
anlægsprojektet, jf. § 3 d, stk. 3.
Bestemmelsen vedrører alene
afgørelser, som skal træffes vedrørende
arbejder m.v. til brug for selve anlægsprojektet. Når
anlæggene er opført, og projektet er klar til
ibrugtagning, finder bestemmelsen ikke anvendelse, uanset om der
også efter etableringen måtte være behov for
afgørelser efter de nævnte bestemmelser. Forslaget
ændrer endvidere ikke ved, at afgørelserne som hidtil
skal træffes efter reglerne i de nævnte love. Der
ændres således ikke på de krav, som en
ansøgning skal indeholde, og de krav, der skal opfyldes,
førend de pågældende arbejder kan foretages,
samt de vilkår, som stilles i tilladelserne. Hvor
bestemmelserne i de nævnte love indeholder
skønsmæssige beføjelser, og hvor der ud over
hensynet til miljøbeskyttelse efter disse love kan tages
hensyn til bygherrens interesser og samfundets interesser i et
givet projekt, er det den generelle vurdering, at hensynet til
anlægsprojektet kan indgå med betydelig vægt.
Dette kriterium vil transport- og bygningsministeren i givet fald
også kunne lægge tilsvarende vægt på ved
behandling af klagesager eller sager, hvor ministeren har overtaget
kompetencen.
Der foreslås tillige en bestemmelse om,
at transport- og bygningsministerens afgørelse ikke kan
påklages til anden administrativ myndighed. Enhver med retlig
interesse har mulighed for at rejse en sag ved domstolene, jf. den
foreslåede § 25 c.
2.10. Adgang til at
regulere visse forureninger og gener fra anlægget
2.10.1. Gældende ret
Gennemførelsen af anlægsprojektet
nævnt i § 2 vil give anledning til en lang række
aktiviteter, som vil være omfattet af
miljøbeskyttelsesloven. Anlægget kan give anledning
til vibrationer, støj og støv. Disse aktiviteter er
som udgangspunkt undergivet kommunernes kompetence efter
miljøbeskyttelsesloven og regler udstedt i medfør
heraf.
2.10.2. Transport-
og Bygningsministeriets overvejelser
Det er udgangspunktet, at
miljøbeskyttelsesloven skal finde anvendelse på
anlægsprojektet.
Efter forslaget bemyndiges transport- og
bygningsministeren dog til at fastsætte særlige regler
om forurening og gener fra anlægget af letbanen på Ring
3. Anvendelsesområdet er begrænset til de situationer,
hvor det kan godtgøres, at håndtering af
miljøforholdene efter den gældende miljøretlige
regulering vil medføre en væsentlig fordyrelse eller
forsinkelse af anlægget i forhold til de forudsætninger
for anlæg og tidsplan, der er lagt til grund for dette
lovforslag.
Gennemførelsen af anlægsprojektet
vil blive tilrettelagt således, at projektet ikke
påfører omgivelserne unødige
miljømæssige gener. I forbindelse med
anlægsaktiviteternes udførelse vil det dog næppe
kunne undgås, at der i perioder vil blive påført
omgivelserne eksempelvis støj, der vil kunne opleves som
generende af omgivelserne. Erfaringen fra andre store
anlægsprojekter viser, at reglerne kan indebære risiko
for store forsinkelser for anlægsprojektets
færdiggørelse med store samfundsøkonomiske
konsekvenser til følge, og i givet fald kan der vise sig et
behov for at håndtere problemerne på anden vis end
forudsat ved den almindelige miljøretlige regulering.
Det bør sikres, at anlægget af en
letbane på Ring 3 sker på en måde, hvor
støj og andre gener begrænses mest muligt. Det er
imidlertid ikke muligt at gennemføre et anlægsprojekt
af denne størrelse uden at påføre naboer til
byggeriet gener, og er derfor vigtigt at kunne skabe sikre retlige
rammer for naboer til byggeriet, så de har kendskab til - og
kan træffe dispositioner i overensstemmelse med - hvordan de
er stillet i forhold til støjniveau og andre gener,
forurening, erstatninger, genhusningsmuligheder m.v.
Transport- og bygningsministeren får
således med den foreslåede nye § 3 e, mulighed for
efter en konkret vurdering at fastsætte regler om den
forurening og de gener, som måtte opstå som
følge af arbejder forbundet med gennemførelse af
anlægsprojektet. I sådanne tilfælde finder
miljøbeskyttelseslovens regler og de regler, der er udstedt
i medfør heraf samt afgørelser truffet efter disse
regler ikke anvendelse på anlægsprojektet. Transport-
og bygningsministeren vil i de tilfælde, hvor hjemlen
udnyttes, i stedet regulere forholdene i medfør af
anlægsloven. I de tilfælde, hvor
anlægsaktiviteter under hensyntagen til projektets
økonomi og fremdrift skal udføres, og samtidig
indebærer, at de naboretlige tålegrænser, uagtet
afværgeforanstaltninger, overskrides i væsentlig grad,
kan der derfor blive tale om at yde kompensation, jf. forslaget til
den nye § 3 f.
Bestemmelsen kan navnlig være aktuel i
situationer, der reguleres af miljøbeskyttelseslovens §
42. Miljøbeskyttelseslovens § 42 indeholder en generel
adgang for de kommunale myndigheder til efter en konkret vurdering
at vedtage et påbud om, at forurening, herunder støj
eller støv, skal nedbringes. Det kan dog ikke udelukkes, at
der vil være andre tilfælde eller situationer, hvor det
vil være nødvendigt for projektets
færdiggørelse, at § 3 e bringes i anvendelse.
Med transport- og bygningsministerens
udstedelse af regler efter forslaget til § 3 e, stk. 1, vil
det være muligt at ændre den regulering af forureningen
og generne fra anlægsprojektet, der måtte blive fastsat
på disse måder, jf. § 3 e, stk. 2.
Transport- og bygningsministerens adgang til
at regulere den maksimalt tilladte forurening og gener fra
anlægsprojektet efter § 3 e forventes udmøntet i
grænseværdier, men således at reglerne er
specifikt rettet mod anlægsprojektet.
Grænseværdierne vil i udgangspunktet blive udtrykt ud
fra den metodik, der følger af de almindelige regler.
Grænseværdierne for
anlægsprojektet vil så vidt muligt basere sig på
kendte vejledende maksimale grænseværdier fra bl.a.
Miljøstyrelsen, men bestemmelsen åbner for, at der kan
gives adgang til fravigelser, f.eks. således at der i forhold
til støj kan arbejdes med udvidet arbejdstid. Hvor en evt.
lokal forskrift eller et påbud eksempelvis kan medføre
en væsentlig forsinkelse eller fordyrelse af
anlægsprojektet, gør den foreslåede bestemmelse
det muligt, at anlægsarbejdet ved transport- og
bygningsministerens afgørelse eller regeludstedelse kan
prioriteres højere end hensynet til de lokale interesser,
som normalt vil blive varetaget i medfør af
miljøbeskyttelsesloven eller regler udstedt i medfør
heraf. Dette kan indebære, at principperne i
miljøbeskyttelsesloven med tilhørende
bekendtgørelser og den dertil knyttede retspraksis ved
transport- og bygningsministerens udnyttelse af hjemlen i den
foreslåede nye § 3 e fraviges eller tillægges
mindre vægt til fordel for disse hensyn. Transport- og
bygningsministeren hører i relevant omfang Sundhedsstyrelsen
og Miljø- og Fødevareministeriet samt offentligheden,
inden der udstedes regler efter den foreslåede
bestemmelse.
Den forurening og de gener, der følger
af anlægsprojektet, skal ligge inden for det, der er vurderet
i den eksisterende vurdering af de miljømæssige
konsekvenser af anlægsprojektet, jf. § den
foreslåede nye § 3 a, medmindre der tillades en
projektændring efter reglerne i den foreslåede nye
§ 3 b.
Bestemmelsen i § 3 e, stk. 2,
indebærer, at, i det omfang transport- og bygningsministeren
udsteder regler, overgår byggepladserne til at være
reguleret af disse regler. Miljøbeskyttelsesloven og regler
samt afgørelser, dvs. påbud, forbud og dispensationer,
udstedt i medfør heraf, finder ikke længere anvendelse
på de omfattede forureninger og gener fra de dele af
anlægsprojektet, der omfattes af regler udstedt af transport-
og bygningsministeren.
De udstedte regler skal overholdes af
Hovedstadens Letbane I/S og deres entreprenører. Der kan
blive fastsat regler om, at entreprenørerne for egen regning
skal gennemføre egenkontrol i form af målinger,
beregninger m.v., eller lade egenkontrollen gennemføre af
autoriserede sagkyndige samt indberette sådanne
målinger m.v. til kommunerne som tilsynsmyndigheder,
eventuelt efter regler i miljøbeskyttelsesloven eller regler
udstedt i medfør af miljøbeskyttelsesloven.
Der kan endvidere blive fastsat regler om
tilsyn og håndhævelse, herunder straf, og det er
hensigten, at tilsyn og håndhævelse i form af
påbud og forbud som hidtil, skal foretages af kommunerne, -
evt. efter reglerne i eller udvalgte regler fra -
miljøbeskyttelseslovens kapitel 9.
Efter naboretlige regler kan naboer
grænsende til anlægsprojektet have krav på
erstatning, hvis de udsættes for gener og ulemper, der
overstiger, hvad der må tåles som led i den almindelige
samfundsudvikling. Ifølge lovforslaget kan der
indføres en lovbestemt kompensationsordning til beboere, som
udsættes for gener, der er større, end hvad
miljøbeskyttelsesloven og reglerne udstedt i medfør
heraf normalt tillader, hvis der fastsættes regler efter
§ 3 e.
Kompensationsordningen vil være et
tilbud til naboerne. Transport- og bygningsministeren kan omvendt
fastsætte i reglerne, at kompensation efter lovforslagets
regler kun kan modtages, hvis beboeren frivilligt går med til
at opsige eventuelle eksisterende aftaler om kompensation. De
fastsatte regler efter § 3 e påvirker i øvrigt
ikke anvendelse af de almindelige erstatningsretlige regler for
forhold, der ikke er omfattet af de fastsatte regler.
I praksis vil en kompensationsordning skulle
administreres sådan, at Hovedstadens Letbane I/S vil
orientere de relevante naboer om miljøreglerne fastsat i
medfør af den foreslåede § 3 e og om den
tilknyttede kompensationsordning efter den foreslåede nye
§ 3 f. Der foretages endvidere i relevant omfang offentlig
annoncering af kompensationsordningen på hjemmesider eller
lignende. Orientering til dem, der vurderes at være
berettiget til kompensation, sker ved individuelle henvendelser.
Det er Hovedstadens Letbane I/S, der fremsender de konkrete tilbud
om kompensation til beboeren efter nærmere regler. Derudover
vil der blive fastsat regler om afgivelse af oplysninger, herunder
med henblik på udbetaling. Det er tanken, at kompensationen
udbetales på baggrund af tilbuddet, hvis det er udtrykkeligt
accepteret af beboeren. Retten til kompensation følger som
sådan ikke af den indgåede aftale, idet det fortsat er
transport- og bygningsministerens regler, der er fastsat i
medfør af den foreslåede § 3 e, der er grundlaget
for den kompensation, som beboeren er berettiget til.
Udbetalingen af kompensation sker som
udgangspunkt med lige stor del til hver beboer i en husstand.
Kompensationen vil som udgangspunkt skulle udbetales til beboerens
NemKonto. Kompensationen udbetales normalt i den måned,
kompensationen vedrører. Der kan dog ske en højere
forudbetaling. F.eks. vil den første udbetaling normalt
omfatte 3 måneders kompensation forud af hensyn til
muligheden for at etablere afværgeforanstaltninger. Der kan
blive fastsat regler om, at beboerne skal orientere Hovedstadens
Letbane I/S, hvis boligen fraflyttes.
Hvis beboeren meddeler Hovedstadens Letbane
I/S, at beboeren ikke kan acceptere det fremsendte tilbud om
kompensation, eller hvis der opstår uenigheder om en
kompensationsaftale, skal Hovedstadens Letbane I/S oversende sagen
til behandling i Ekspropriationskommissionen for Statens
Ekspropriationer på Øerne. Ekspropriationskommissionen
træffer herefter afgørelse i sagen efter reglerne i
ekspropriationsprocesloven med de lempelser, der følger af
den foreslåede § 3 f, stk. 1 og 2.
Selvom en sag oversendes til
ekspropriationskommissionen, er det hensigten, at Hovedstadens
Letbane I/S fortsat udbetaler kompensation i overensstemmelse med
tilbuddet eller aftalen, indtil kommissionens afgørelse
foreligger. Ekspropriationskommissionen skal behandle sagen efter
denne lov og de regler om kompensation, som transport- og
bygningsministeren forventes at udstede efter de foreslåede
bestemmelser i § 3 f, stk. 1 og 2. Ekspropriationskommissionen
er ikke bundet af tilbuddet til naboerne eller en indgået
aftale og foretager en bedømmelse ud fra de faktiske
omstændigheder og reglerne, der er udstedt af transport- og
bygningsministeren.
Lovforslaget indebærer endvidere, at
transport- og bygningsministeren kan fastsætte regler om
beboeres adgang til genhusning finansieret af projektet. Genhusning
vil som udgangspunkt kunne komme på tale for beboere, der er
100 pct. kompensationsberettigede, eller beboere der er
særligt følsomme over for støj og vibrationer,
eller beboere med særlige personlige forhold, herunder
dokumenterede helbredsmæssige eller særlige
familiemæssige forhold.
Fremgangsmåden ved genhusning forventes
overordnet set at være den, at beboeren retter henvendelse
til Hovedstadens Letbane I/S med et forslag til en passende
erstatningsbolig, som beboeren selv har fundet. Boligen skal som
udgangspunkt være sammenlignelig med den hidtidige bolig i
størrelse, beliggenhed og pris. Udgifterne til en
erstatningsbolig må som udgangspunkt ikke overstige den
kompensation, som beboeren ville være berettiget til i egen
bolig. Transport- og bygningsministeren kan fastsætte, at
kommunalbestyrelsen i bopælskommunen skal anvise en
erstatningsbolig, hvis beboeren ikke selv kan finde en egnet
erstatningsbolig.
Hvis Hovedstadens Letbane I/S kan acceptere
beboerens forslag til erstatningsbolig, indgås en
genhusningsaftale. Hvis ikke det er muligt at opnå enighed
mellem beboeren og Hovedstadens Letbane I/S, og beboeren
ønsker at fastholde sit eget forslag, skal Hovedstadens
Letbane I/S indbringe sagen, inklusive beboerens sidste forslag for
ekspropriationskommissionen, der herefter træffer
afgørelse.
Den foreslåede nye § 3 f, stk. 2,
indebærer endvidere, at transport- og bygningsministeren kan
fastsætte regler om ejeres adgang til at kræve deres
bolig overtaget af Hovedstadens Letbane I/S i forbindelse med, at
der åbnes for at fastsætte regler om forurening og
gener som følge af anlægsprojektet, jf. § 3 e.
Transport- og bygningsministeren kan bl.a. fastsætte regler
om, at ejeren af en beboelsesejendom, herunder en ejer- eller
andelslejlighed, der som beboer er berettiget til maksimal
kompensation i mindst tre på hinanden følgende
måneder, i stedet for at modtage kompensation eller blive
genhuset, kan forlange overtagelse af sin bolig.
Fremgangsmåden vil blive nærmere
fastsat i reglerne, som udstedes af transport- og
bygningsministeren efter § 3 f, stk. 2, men det forventes, at
Hovedstadens Letbane I/S efter anmodning fra ejeren indhenter en
skriftlig vurdering af ejendommens værdi i handel og vandel
(markedspris) fra en uafhængig, statsautoriseret
ejendomsmægler og valuar. Hovedstadens Letbane I/S
fremsætter herefter et tilbud om overtagelse af ejendommen
til ejeren bilagt vurderingen. Hvis ejeren ikke kan acceptere
værdiansættelsen, kan vedkommende forlange sagen
indbragt for ekspropriationskommissionen. Ønsker ejeren i
sidste ende ikke at få overtaget sin bolig på baggrund
af prisfastsættelsen, er ejeren ikke forpligtet hertil.
Der fastsættes nærmere regler om,
at overtagelse ikke kan kræves af beboeren, hvis der er
indgået aftale eller truffet afgørelse om kompensation
eller genhusning, ligesom overtagelse vil kunne afskære
beboeren fra senere at modtage kompensation eller søge
genhusning. Overtagelse forudsætter endvidere, at
Hovedstadens Letbane I/S lovligt kan købe den
pågældende bolig, hvilket udelukker visse boliger
(andelsboliger, almene boliger) afhængigt af de regler og
vedtægter, der gælder for den enkelte bolig. Der
indføres ikke adgang til, at Hovedstadens Letbane I/S ved
ekspropriation får hjemmel til at tilsidesætte
vedtægtsbestemmelser i ejer- og andelsboligforeninger for at
opnå overtagelse. I givet fald må beboeren benytte
muligheden for genhusning eller kompensation. Ved overtagelsen
overtager Hovedstadens Letbane I/S den pågældende
ejendom til eje og kan gensælge ejendommen på et senere
tidspunkt. Eventuelt tab eller avance ved et senere salg er
beboeren uvedkommende.
3. Økonomiske og administrative konsekvenser for
det offentlige
Lov om letbane på Ring 3 fra februar
2014 er baseret på en principaftale mellem ejerne af
letbaneprojektet fra 20. juni 2013. De samlede
anlægsomkostninger for letbanen er både i loven og i
principaftalen vurderet til 3.418 mio. kr. i 2013-priser, eksklusiv
korrektionsreserver. Statens andel heraf udgør 40 pct.
svarende til 1.367 mio. kr., Region Hovedstadens andel udgør
26 pct. svarende til 889 mio. kr. og de elleve kommuners samlede
andel udgør 34 pct. svarende til 1.162 mio. kr.
Det er aftalt, at ejerne hver især
beslutter, hvilken korrektionsreserve de vil afsætte.
Korrektionsreserven skal som for øvrige store
anlægsprojekter på statens område, dække
projektusikkerheder omkring priser og mængder samt give
anlægsmyndigheden muligheder for omprioritering for at kunne
overholde anlægsbudgettet.
Staten har i overensstemmelse med principperne
for ny anlægsbudgettering afsat 30 pct. af sin andel som
korrektionsreserve svarende til 410 mio. kr., Region Hovedstaden
har afsat 15 pct. af sin andel svarende til 102 mio. kr., og de
elleve Ringbykommuner har afsat 15 pct. af deres respektive andele
svarende til 134 mio. kr. som korrektionsreserve.
Det er aftalt, at eventuelle merudgifter til
anlæg af letbanen der ligger ud over basisoverslaget for
projektet finansieres af interessenterne i forhold til deres
ejerandele i Hovedstadens Letbane I/S, jf. § 1, stk. 2, i den
gældende lov om letbane på Ring 3.
Det er mellem parterne aftalt, at projektets
bevilling prisopregnes med Finanslovsindekset
(Forudsætningsindekset for Finansloven). Det er den ramme,
som Hovedstadens Letbane I/S har til at anlægge Letbanen
på Ring 3.
I principaftalen er det aftalt, at der under
projekteringen skal søges fundet besparelser på 3 pct.
af anlægssummen, med henblik på at nedbringe
anlægsomkostningerne.
Det forventes, at letbanen kan åbne for
passagerdrift i 2023 med risiko for forlængelse til 2024.
Denne vurdering må tages med det forbehold, at den forudsatte
tidsplan ikke er afprøvet gennem et udbud, hvor de bydende
entreprenører enten bekræfter den forudsatte tidsplan
eller kommer med forslag til ændringer. Dette forbehold skal
være afklaret, inden ejerne skal tage endelig stilling til
gennemførelsen af letbanen, forud for indgåelsen af de
store kontrakter.
I nedenstående oversigt er det
opdaterede anlægsoverslag - inklusiv de ændringer, som
er resultatet af VVM-høringen - vist i 2013-priser
sammenholdt med principaftalens/projekteringslovens
anlægsoverslag ligeledes opregnet til 2013-priser.
Budgetpost (2013 priser) mio. kr. | Anlægsoverslag (Principaftale/projekteringslov) | Anlægsoverslag (Anlægslov) | Anlægsarbejder, arealerhvervelser og
ledningsomlægninger | 2.499 | 2.604 | Diverse tillæg | 698 | 648 | Trafikafvikling i
anlægsperioden | 92 | 92 | Stationer | 85 | 29 | Mobilisering | 45 | 45 | Basisoverslag | 3.418 | 3.418 | Korrektionsreserve | 646 | 646 | Samlet anlægsoverslag | 4.064 | 4.064 | *Tilkøb herunder tilkøb af
DTU løsningen er ikke indeholdt i
anlægsoverslaget |
|
Det fremgår af tabellen, at det aktuelle
anlægsoverslag (pl 2013) efter, at der er sket en
større detaljering af projektet i forbindelse med
udarbejdelse af dispositionsforslag og VVM redegørelse,
samlet set er uændret i forhold til det overslag, der indgik
i principaftalen, og som danner grundlag for projektets samlede
bevilling. Der er sket enkelte forskydninger mellem de enkelte
poster i basisoverslaget, men der er ikke fremkommet ny viden, som
ændrer projektets bevillingsbehov.
Projektets bevilling er på i alt 4.064
mio. (pl 2013) og projektets basisoverslag er på 3.418 mio.
kr. (pl 2013).
Det opdaterede anlægsoverslag i
forbindelse VVM redegørelsen er baseret på de aktuelle
markeds- og konkurrenceforhold på de relevante områder.
Dertil knytter sig grundet projektets stadie en række
usikkerheder.
Der er bl.a. tale om usikkerhed med hensyn til
det fremtidige prisniveau samt prisudviklingen på de
kontrakter, der indgås sammenholdt med pristalsreguleringen
af anlægsbudgettet.
Endvidere vil projektets
anlægsøkonomi - på grund af det større
sammenfald mellem projekteringen og gennemførelsen af
ledningsomlægninger og anlægsopgaverne i den
ændrede strategi for ledningsomlægninger - blive udsat
for øgede risici på op til 100 mio.kr. ud over de
risici, som i øvrigt findes på projektets
nuværende stade. Denne risiko vurderes at være
væsentlig mindre end ved allerede nu at igangsætte
ledningsomlægningerne.
Der vil kunne vise sig ekstraomkostninger som
følge af de ændrede klimaforhold og som følge
af ekstra krav til sikkerhedsforhold samt eventuel beskyttelse mod
elektromagnetisk stråling, vil kunne vise sig i den
detaljerede projektering.
Korrektionsreserven er netop afsat for at give
interessentskabet mulighed for budgetmæssigt at kunne
håndtere disse usikkerheder, og det vurderes på
nuværende tidspunkt, at disse usikkerheder kan holdes inden
for de afsatte reserver. Selskabet arbejde løbende på
at identificere- og reducere projektets risici.
Hovedstadens Letbanen I/S har efter anmodning
fra Transport- og Bygningsministeriet fået foretaget ekstern
kvalitetssikring af det opdaterede anlægsoverslag for
letbanen samt af projektets tidsplan.
Med hensyn til anlægsoverslaget viser
den eksterme kvalitetssikring som et hovedresultat, at de
grundlæggende elementer i anlægsoverslaget er
realistisk vurderet. Med hensyn til tidsplanen peger den eksterne
kvalitetssikring på, at der er lagt en meget optimistisk
tidsplan for gennemførelsen af letbaneprojektet. Det er
særligt de tidsmæssige risici omkring
tilrettelæggelse af trafikafviklingen under
ledningsomlægning og i anlægsperioden, ledningsejernes
omlægning af ledninger samt sikkerhedsgodkendelsesprocessen
for letbanen som den eksterne kvalitetssikring vurderer kan have
tidsmæssige konsekvenser. Den samlede risiko for
forlængelse af anlægsprocessen estimeres til at
være på mellem 9 og 18 måneder i forhold til den
planlagte åbning i 2021. Den eksterne kvalitetssikring af
tidsplanen blev afsluttet før der på baggrund af
høringssvarene til lovforslaget blev truffet beslutning om
en ændret strategi for ledningsomlægninger.
Den eksterne kvalitetssikring har konkluderet,
at der ikke er vægtige grunde til, at projektet ikke kan
gennemføres. Desuden har Hovedstadens Letbane I/S på
baggrund af den eksterne kvalitetssikring og en ændret
strategi for ledningsomlægninger vurderet, at åbningen
af letbanen først vil ske i 2023 med risiko for
forlængelse til 2024.
Som noget særligt i dette projekt
indgår det endvidere i principaftalen, at den endelige
beslutning om anlæg af letbanen først træffes,
når resultatet af de store anlægs- og
leverandørkontrakter kendes, og der dermed er skabt
større sikkerhed om de samlede konsekvenser af projektets
gennemførelse. Denne situation forventes at foreligge i
første halvdel af 2017. Indtil dette tidspunkt er det mellem
parterne aftalt, at der må anvendes op til 475 mio. kr. (pl
2013). Det vil sige, at den økonomiske risiko for parterne
under alle omstændigheder indtil videre er begrænset
til dette beløb.
Derudover skal Hovedstadens Letbane I/S
rapportere om udviklingen i projektets økonomi og risici i
overensstemmelse med principperne i ny anlægsbudgettering.
Det vil sikre, at projektets parter holdes orienteret om
udviklingen i de forventede anlægsomkostninger i forhold til
bevillingen og i forhold til basisoverslaget og om udviklingen i
projektets risici.
Ud over de egentlige
anlægsinvesteringer, som alle ejerne deltager i
finansieringen af, skal der også anskaffes tog og etableres
et kontrol-og vedligeholdelsescenter. Disse omkostninger relateres
til driften og skal derfor finansieres af de to parter, der skal
stå for driften af letbanen nemlig Region Hovedstaden og de
elleve Ringbykommuner, jf. principaftalen.
Da projektet, der ligger til grund for
lovforslaget ikke ændrer væsentligt på
driftsbetingelserne, vurderes der ikke at være grundlag for
at ændre de i principaftalen forudsatte driftsomkostninger,
som er anslået til 162 mio. kr. årligt i 2013-priser.
Det samme gælder de forudsatte passagerindtægter,
som i den første periode er skønnet til 92 mio. kr.
årligt stigende til basisscenariet, dvs. 139 mio. kr.
årligt i 2032.
For så vidt angår de øgede
driftsomkostninger på ca. 4 mio. kr. årligt som
følge af den lidt længere linjeføring og
etableringen af en ekstra station i DTU-alternativet, vurderes
disse fortsat at blive neutraliseret af de ekstra
passagerindtægter som følge af det forventede lidt
højere passagertal på ca. 1.200 pr.
hverdagsdøgn.
Tilkøb til projektet er ikke indeholdt
i ovenstående anlægsoverslag. Tilkøb aftales og
afregnes særskilt.
De tre involverede parter i DTU-alternativet,
Transport- og Bygningsministeriet, Region Hovedstaden og
Lyngby-Taarbæk Kommune traf i oktober 2015 beslutning om at
gennemføre linjeføringen ved DTU.
Ud over tilkøbet af DTU-alternativet er
der tiltrådt yderligere tilkøb med en samlet
anlægspris på ca. 125 mio. kr. (2013 niveau). Hertil
kommer skønnede ekspropriationsomkostninger på ca. 14
mio. kr. i 2013 priser i forbindelse med tilkøbene.
Anlægsprisen for tilkøbene er
opgjort som en fast pris, mens ekspropriationsomkostningerne
betales efter de faktisk konstaterede netto
ekspropriationsomkostninger. Eventuelle yderligere tilkøb
f.eks. af rilleskinnespor med græs prissættes og skal
foretages af interessenterne senest i forbindelse med
fastlæggelse af udbudsbetingelserne og inden tilbudsgivernes
afgivelse af de endelige tilbud.
4. Økonomiske og administrative konsekvenser for
erhvervslivet m.v.
Som følge af gæsteprincippets
anvendelse vil ledningsejere, hvis ledninger er anbragt som
gæst på arealer, som skal bruges i forbindelse med
anlægsarbejder på letbanen på Ring 3, skulle
betale for flytningen af deres ledninger. Udgiften for de
berørte ledningsejere er som i den gældende lov om
letbane på Ring 3 fortsat skønnet til 750 mio. kr.
Skønnet er dog behæftet med usikkerhed.
Hovedstadens Letbane I/S påtager sig at
koordinere ledningsomlægninger ved at indgå i en dialog
med ledningsejerne og ved at udarbejde ledningsprotokoller m.v.
5. Administrative
konsekvenser for borgerne
Lovforslaget medfører ingen
administrative konsekvenser for borgerne.
6. Miljømæssige konsekvenser
Som baggrund for tilvejebringelse af
nærværende lovforslag har Transport- og
Bygningsministeriet med hjemmel i gældende lov om letbane
på Ring 3, udarbejdet en VVM-redegørelse om letbanens
virkninger på det omgivende miljø.
Efter inddragelse af Ringbykommunerne og
regionen, har VVM-redegørelsen været i offentlig
høring fra den 12. maj til 10. juli 2015, og der har i den
forbindelse været afholdt borgermøder i de fleste
kommuner.
Den offentlige høring gav anledning til
175 høringssvar fra private borgere, foreninger,
organisationer og myndigheder. Høringssvarene er
dokumenteret og kommenteret i en hvidbog, som er tilgængelig
på Transport- og Bygningsministeriets hjemmeside og sendt til
Folketingets Transportudvalg sammen med VVM-redegørelsen med
tillæg. Høringen har givet anledning til en
række mindre justeringer af letbaneprojektet samt to
større ændringer i Ishøj og Lyngby.
Ændringerne i Ishøj og Lyngby er så
væsentlige, at der er udarbejdet et tillæg til den
oprindelige VVM-redegørelse samt en hvidbog for den
offentlige høring af VVM-tillægget.
6.1. Miljømæssige konsekvenser i
anlægsfasen
6.1.1. Trafik
I anlægsfasen vil letbanens etablering
medføre, at store dele af vejstrækningen på Ring
3 skal ombygges samtidig med, at der afvikles trafik på
vejen. På strækninger med anlægsarbejde vil
vejens kapacitet blive begrænset og hastigheden nedsat af
sikkerhedsmæssige grunde. Cyklisters, buspassagerers og
fodgængeres muligheder for at komme frem vil blive sikret
under arbejdet, selvom det ikke kan undgås, at
fremkommeligheden kan blive vanskeligere i perioder.
Fremkommeligheden for den eksisterende kollektive trafik
prioriteres i videst muligt omfang.
Der vil fortsat være adgang til
butikker, erhverv og private ejendomme, så vareleverancer,
kunder og beboere kan komme frem. Såfremt adgangen til
større P-områder og private ejendomme spærres i
kortere eller længere tid, vil der blive etableret alternativ
adgang. Det vil også blive sikret, at der er uhindret adgang
for ambulancekørsel til hospitalerne.
Der vil i hele anlægsperioden forekomme
øget trafik, især af lastbiler i forbindelse med
transport af materialer. Den øgede trafik udgør dog
en ubetydelig mængde i forhold til den øvrige trafik
på Ring 3 og på Motorring 3, og den vurderes generelt
ikke at ville påvirke trafikafviklingen. Det kan dog ikke
undgås, at trafikafviklingen til tider vil kunne blive
påvirket lokalt i nærheden af de store
arbejdspladser.
6.1.2. Støj
I anlægsfasen vil der være
støj fra større entreprenørmateriel som
lastbiler, gravemaskiner, komprimeringsmaskiner m.v. Beregninger
viser, at bro- og tunnelarbejder, ombygning af kryds og ombygning
af vejanlæg i perioder vil medføre en væsentlig
støjbelastning ved de nærmeste boliger. For de mest
støjende arbejder vil der kunne optræde
støjniveauer på 70 dB(A) i en afstand af op til ca. 45
meter fra anlægsarbejdet. For de øvrige
støjende arbejder vil støjen ikke overskride 70 dB(A)
i en afstand af 25 meter. Varigheden af arbejderne varierer meget,
og det forventes ikke, at stationære arbejder vil vare mere
end ca. 12 måneder. Det samme vil være tilfældet
ved etablering af letbanens spor og køreledninger. Ramning
af fundamenter til køreledningsmaster vil kunne støje
med over 70 dB(A) i en radius af op til 125 meter. Ramning af et
enkelt fundament forventes at kunne gennemføres på ca.
20 minutter, og vil kun påvirke den enkelte nabo meget
kortvarigt.
Da anlægsarbejdet gennemføres i
faser fordelt over den samlede strækning på 28 km, vil
de enkelte områder kun periodevist blive udsat for
væsentlig støjbelastning. Anlægsarbejdet vil
således blive gennemført på relativt korte
strækninger ad gangen. Og selv om anlægsarbejdet
består af adskillige faser, således at hvert
område må forventes at blive berørt af
anlægsarbejdet i flere omgange, vil generne blive
væsentligt mindre belastende, fordi arbejdet foregår i
relativt korte perioder, set i forhold til projektets
størrelse.
Af hensyn til bilernes fremkommelighed,
især i myldretiden, vil det være nødvendigt at
gennemføre en række anlægsarbejder om aftenen og
natten samt i weekenderne. Dette vil være til gene for
naboerne, men kan i mange tilfælde også betyde, at
arbejderne hurtigere kan gennemføres. Selv om generne, mens
arbejdet står på, er lidt større, er den samlede
periode med gener til gengæld kortere. Med henblik på
at begrænse generne for såvel trafikanter som naboer,
vil letbaneprojektet foretage en nøje afvejning af hensynet
til trafikafviklingen i forhold til en hensigtsmæssig og
effektiv gennemførelse af anlægsarbejdet. Hvor
hensynene til trafikken nødvendiggør arbejde udenfor
normal arbejdstid, vil Hovedstadens Letbane I/S søge den
kompetente myndighed, om dispensation fra bygge- og
anlægsforskriften.
Der vil blive gennemført forskellige
afværgetiltag, som vil have til formål at opretholde
fremkommeligheden for biltrafikken i videst muligt omfang, samt
reducere de støjmæssige gener fra anlægsarbejdet
mest muligt. Som led heri vil letbaneprojektet i et tæt
samarbejde med de berørte kommuner udarbejde en
støjhåndteringsplan, hvor anlægsarbejdet er delt
op i faser, og hvor den forventede støj i de enkelte faser
og for de enkelte lokaliteter vil være belyst med henblik
på myndighedsbehandlingen. Reguleringen af støj vil
fortsat som udgangspunkt ske efter reglerne i
miljøbeskyttelsesloven, herunder
miljøaktivitetsbekendtgørelsen samt bygge- og
anlægsforskrifter i kommunerne.
Desuden vil det blive et krav til de
udførende entreprenører, at de skal udarbejde en
støjhandlingsplan, som sikrer, at arbejdet
tilrettelægges, så mindst muligt af det støjende
arbejde udføres om aftenen og natten, når der samtidig
tages hensyn til trafikkens fremkommelighed. Der vil desuden blive
stillet krav til entreprenøren om, i det omfang det er
muligt, at benytte støjsvage maskiner, således at
anlægsaktiviteternes støjgener i omgivelserne
begrænses mest muligt. Under hensyn til projektets
fremdrift.
Trafik, der omlægges i
anlægsfasen, vil også give anledning til et
forøget støjniveau på enkelte
tilstødende og parallelle veje, men der vil i det videre
projekteringsarbejde blive lagt vægt på at
begrænse generne mest muligt gennem projektets udformning og
krav til arbejdsprocesserne.
Der foreslås indsat to bestemmelser i
loven, som giver transport- og bygningsministeren mulighed for at
kunne fastsætte særlige regler om forurening og gener
fra anlægget af letbanen på Ring 3, herunder mulighed
for at fastsætte regler om, at Hovedstadens Letbane I/S skal
tilbyde kompensation til beboere som udsættes for gener som
følge af de særlige regler om forurening og gener, jf.
de foreslåede §§ 3 e og 3 f.
Anvendelsesområdet for disse bestemmelser er dog
begrænset til de situationer, hvor det kan godtgøres,
at håndtering af miljøforholdene efter den
gældende miljøretlige regulering vil medføre en
væsentlig fordyrelse eller forsinkelse af anlægget i
forhold til de forudsætninger for anlæg og tidsplan,
der er lagt til grund for anlægget i dette lovforslag.
6.1.3. Vibrationer
Projektets påvirkninger af omgivelserne
er vurderet i forhold til komfortvibrationer, strukturlyd og
bygningsskadelige vibrationer.
Anlægsarbejdet kan give anledning til
vibrationer. Især ramning af spunsvægge,
funderingspæle og fundamenter til køreledningsmaster
samt komprimering af grus eller asfalt, kan medføre gener
for de nærmeste naboer. Projektet vil gennem
afværgeforanstaltninger tilstræbe at minimere
generne.
Med henblik på at begrænse
risikoen for bygningsskadelige vibrationer vil der løbende
blive gennemført målinger for at sikre, at der ikke
forekommer vibrationer, som overstiger grænsen for
bygningsskadelige vibrationer. Såfremt der skulle opstå
sådanne vibrationer, vil arbejdet blive standset, indtil der
er fundet en fremgangsmåde, som sikrer, at skader så
vidt muligt undgås. Der kan dog forekomme kosmetiske skader
som revner i lofter, puds m.v. på udsatte bygninger, selvom
grænseværdierne overholdes. Skader, som skyldes
anlægsarbejdet, vil blive udbedret af Hovedstadens Letbane
I/S efter det almindelige skadevolderprincip.
6.1.4. Landskab,
arkitektur og kulturarv
På store dele af strækningen
bærer Ring 3 i forvejen markant præg af at være
en stor trafikkorridor. Her er letbanens påvirkninger af
omgivelserne begrænsede. Stationerne og de nye byrum omkring
stationerne kan derimod udgøre en positiv påvirkning
på bymiljøet.
Projektets påvirkninger er blevet
vurderet i forhold til landskab og bymiljø,
landskabsudpegninger, landskabsfredninger, skov, skovbyggelinjer,
åbeskyttelseslinjer og arkitektur, fredede og
bevaringsværdige bygninger samt kommunalt udpegede
værdifulde boligbebyggelser.
I forbindelse med letbaneprojektets
anlægsfase sker de største påvirkninger af
landskab og arkitektur ved etablering af arbejdspladser og
arbejdsarealer, nedrivning af et mindre antal bygninger og
opførelse af stationer. Denne påvirkning er
midlertidig, og vil blive søgt begrænset mest muligt.
Den beplantning, som nødvendigvis må fjernes i
forbindelse med arbejdspladser og arbejdsarealer, bliver
reetableret i videst mulig omfang.
Letbanen påvirker ikke kulturarv
væsentligt i anlægsfasen. På en samlet
strækning på 28 km, påvirkes kun tre
kulturarvsområder enten moderat eller med lille
påvirkning.
6.1.5. Jord
Det vurderes, at anlæg af letbanen ikke
vil give anledning til jordforurening, og at der ikke vil
være påvirkninger som følge af håndtering,
flytning og oplag af forurenet jord.
Stort set hele letbanen på Ring 3
anlægges i eksisterende vejareal og områder, som er
lettere forurenede. Det må derfor forventes, at der skal
håndteres en del forurenet jord i anlægsfasen.
På strækningen er der også
nogle ejendomme med kortlagte jordforureninger, som bliver direkte
berørt af etableringen af letbanen. Det vurderes, at
anlægsarbejdet ikke vil medføre påvirkninger som
følge af flytning eller oplagring af forurenet jord.
Kraftigere forurenet jord eller jord indeholdende affald
køres direkte til behandling eller deponering. De
største mængder opgravede jord og overfladematerialer
skal håndteres i Glostrup og Gladsaxe Kommuner, mens der i
Ishøj og Vallensbæk Kommuner kun skal håndteres
en mindre mængde jord og opgravet overflademateriale.
I anlægsfasen forventes Hovedstadens
Letbane I/S at skulle håndtere ca. 730.000 m3 jord, hvoraf
ca. 30.000 m3 skønnes indbygningsegnet i letbaneprojektet,
mens der forventes at kunne anvendes ca. 35.000 m3 jord til andre
konkrete projekter i Lyngby-Taarbæk og Glostrup Kommuner.
Resten af den lettere forurenede jord fra projektet forventes
nyttiggjort andetsteds.
Ring 3 kommunerne har vedtaget en generel
jordhåndteringsplan, der udover at fastlægge, hvordan
jorden inden for projektområdet skal undersøges for
forureningsgrader, har defineret en målsætning om mest
mulig genanvendelse af overskydende jord og overfladematerialer.
På nuværende tidspunkt er Hovedstadens Letbane I/S i
dialog med Naturstyrelsen som grundejer og Alberslund Kommune om
nyttiggørelse af den overskydende jord i støjvolde
langs Ring 3, Frederikssundsmotorvejen og Motorring 4, samt med
Ishøj Kommune om nyttiggørelse af overskudsjorden i
Ishøj Havn. Samlet forventes langt hovedparten af jorden
således at kunne genanvendes.
6.1.6. Grundvand og
afvanding
Det vurderes, at der ikke vil være
påvirkninger af grundvandet som følge af letbanens
etablering.
I anlægsfasen planlægges der
mindre sænkninger både i det primære og
sekundære grundvandsmagasin på enkelte lokaliteter
på strækningen f.eks. i forbindelse med ombygning af
flere broer. Det vurderes samlet, at grundvandssænkninger og
evt. oppumpet eller drænet vand i forbindelse med
anlægsarbejdet kan håndteres uden
miljøpåvirkninger.
Letbanens påvirkninger på
omgivelserne i forbindelse med afledning af regnvand er vurderet i
forhold til påvirkning af afløbssystemer, letbanens
barriereeffekt på vandveje samt vandkvaliteten af det
afstrømmende vand. Det er vurderet, at letbanen ikke
påvirker omgivelserne væsentligt i relation til de
nævnte forhold.
Regnvand, der afledes fra arbejdsarealer og
arbejdspladser i letbanens anlægsfase, ledes til de
eksisterende afløbssystemer. Vandmængderne vil ikke
være væsentligt ændret i forhold til i dag, og
påvirkningerne vurderes derfor at være ubetydelige.
I anlægsfasen vurderes det, at letbanens
barriereeffekt på vandveje vil være ubetydelig.
I anlægsfasen vil letbanens
påvirkning af vandkvaliteten af det afstrømmende vand
være lille. Da regnvand, der afstrømmer fra
arbejdspladser, kan indeholde sand og grus, vil letbaneprojektet
forsøge at afværge dette f.eks. ved at lede regnvand
gennem sedimentationstanke.
6.1.7. Luft
Letbanens emissioner samt bidrag til den
globale opvarmning i form af CO2-udledning er blevet vurderet.
De væsentligste påvirkninger af
den lokale luftkvalitet i forbindelse med anlægsarbejde vil
være støv fra håndtering af jord og materialer,
gravearbejde, kørsel og nedrivning af broer m.v.
På hovedparten af strækningen vil
der ikke være risiko for støv eller påvirkning
af luftkvaliteten, da anlægsarbejdet generelt sker i ret
åbne områder og over store arealer med mulighed for god
spredning.
På enkelte lokaliteter kan der dog
være en risiko for påvirkninger med støv, som
kan medføre midlertidig påvirkning af luftkvaliteten,
hvis der er dårlige spredningsforhold. Det gælder
områderne omkring letbanens krydsning med
Sorgenfrigårdsvej og Lyngby Hovedgade, omkring Lyngby
Station, Herlev Station, krydsning med Hovedvejen i Glostrup og ved
Glostrup Station.
I forbindelse med udbud af
anlægsarbejderne vil Hovedstadens Letbane I/S stille krav til
entreprenørerne om at minimere påvirkninger af naboer
med emissioner fra entreprenørmaskiner og diffuse
støvgener. Afværgetiltag såsom sprinkling og
vanding af arbejdspladser, udlægning af køreplader
osv. vil indgå i anlægsfasen. Efter afslutning af
anlægsarbejderne vil den eventuelle påvirkning af
luftkvaliteten og eventuelle støvgener ophøre.
Den overordnede påvirkning af
CO2-udledningen på grund af forbruget af materialer,
råstoffer, maskiner og strøm i anlægsfasen er
ubetydelig.
6.1.8. Natur og
overfladevand
Ring 3 bærer allerede i dag markant
præg af at være en overordnet trafikkorridor. Der er
derfor generelt kun lidt natur langs den planlagte letbane, og
natur vil derfor kun blive påvirket få steder og kun
lokalt. Samlet set vurderes letbanen kun at have en lille
påvirkning på naturforholdene langs
strækningen.
Vurdering af letbanens påvirkninger
på natur og overfladevand omfatter beskyttede
naturområder, bilag IV-arter, øvrige områder med
naturværdi, kommunale udpegninger samt vandløb.
På strækningen er der kun to
kommuner ud af i alt ni, hvor beskyttede naturområder
berøres. I alt fire arealer med fredskovspligt
berøres midlertidigt til arbejdspladser og inddrages
permanent til letbanen i henholdsvis Glostrup og Ishøj
Kommuner. For arealet i Ishøj Kommune og to af arealerne i
Glostrup Kommune vurderes påvirkningen at være af lille
betydning, mens det sidste areal i Glostrup Kommune, hvor kontrol-
og vedligeholdelsescenteret skal ligge, vurderes at blive
påvirket væsentligt. Påvirkningen vil blive
søgt reduceret i det omfang, det er praktisk muligt under
hensyn til områdets fremtidige funktioner. Arealer med
fredskov, som varigt inddrages til projektformål erstattes
med genplantning af skov i forholdet 1:2, så vidt muligt i
nærheden af projektområdet.
Den eneste bilag IV-art, som er registreret
på strækningen, er flagermus. Anlæg af det
planlagte kontrol- og vedligeholdelsescenter vurderes at have en
væsentlig negativ betydning for de flagermus, der benytter
det grønne område som fourageringsområde, da de
vil skulle søge andre steder hen for at finde mad og
hvile.
Træerne langs den eksisterende Ring 3 er
generelt for små til at udgøre yngle- og
rastetræer for flagermus. Fældning af træer i
anlægsfasen langs letbanen vil derfor kun medføre en
lille påvirkning af områdets flagermus på steder,
hvor de kan fungere som ledelinjer i landskabet.
Samlet set vurderes det, at der ikke sker en
påvirkning af områdernes økologiske
funktionalitet for flagermusene, ligesom deres bestande ikke
vurderes at blive påvirkede, da der fortsat er mulighed for
at finde føde, hvile og yngle til stede i
nærområdet i anlægsfasen.
Kun i forbindelse med inddragelse af areal ved
kontrol- og vedligeholdelsescentret i Glostrup Kommune, sker der en
væsentlig påvirkning af den oplevede naturværdi
på arealet i anlægsfasen.
Projektet inddrager arealer på
forskellig vis inden for kommunale udpegninger. For samtlige
kommuner vurderes det, at påvirkningerne enten er små
eller ubetydelige.
Endelig vurderes afvanding af regnvand til
vandløb i anlægsfasen ikke at medføre en
negativ påvirkning af vandkvaliteten. Dog kan ombygning af
broen over Store Vejleå medføre en midlertidig lille
påvirkning af vandkvaliteten. Afværgeforanstaltninger
som brug af olieudskiller og sandfang vil blive benyttet, så
partikler og oliefilm tilbageholdes, inden udledning til
vandløb og påvirkningen derved minimeres mest
muligt.
6.1.9. Befolkning,
rekreative interesser og kolonihaver
Projektets påvirkninger af befolkningen,
herunder af sundhed og rekreative interesser er vurderet i forhold
til støj, vibrationer, luftemissioner, påvirkning fra
magnetfelter samt aktiv pendling.
I anlægsfasen vil støj
medføre en moderat påvirkning, da der vil kunne
opstå væsentlige gener fra støjen, især
ved natarbejde.
Der foreslås derfor indsat bestemmelser,
der giver transport- og bygningsministeren hjemmel til at
fastsætte regler om forurening og gener fra anlægget af
letbanen på Ring 3, herunder at der i tilknytning til
reglerne tillige kan fastsættes regler om, at Hovedstadens
Letbane I/S skal tilbyde kompensation til bebeboere som
udsættes for gener på grund af de fastsatte regler.
Disse bestemmelser vil kun finde anvendelse i helt særlige
situationer, hvor der gives entreprenørerne adgang til
særligt genevoldende arbejde i en længere periode,
f.eks. om aftenen og natten.
Der kan forekomme emissioner og støv i
anlægsfasen fra entreprenørmaskiner og
anlægsaktiviteter. Luftemissionerne i anlægsfasen vil
ikke give anledning til påvirkning af sundheden, da der for
størstedelen af strækningen er god mulighed for
spredning af de forurenende elementer, og afværgende
foranstaltninger som sprinkling og vanding af arbejdspladser vil
minimere påvirkningen. Rekreative interesser i form af
grønne områder, rekreative stier og haveforeninger vil
i nogen udstrækning blive påvirket i anlægsfasen.
I forbindelse med anlægsarbejdet vil det desuden være
nødvendigt at inddrage arealer med rekreative funktioner,
afspærre rekreative stier og rydde beplantning.
Påvirkningen vil i de fleste tilfælde blive
afværget, da der så vidt muligt vil blive etableret
erstatningsstier. Efter endt anlægsarbejde vil alle
rekreative stier vil blive reetableret og en del af beplantningen
vil blive reetableret.
Det kan blive nødvendigt at flytte
enkelte kolonihavehuse eller nedlægge enkelte kolonihaver i
forbindelse med anlægget af letbanen på Ring 3.
Såfremt dette viser sig nødvendigt, vil Hovedstadens
Letbane I/S enten skulle betale for omkostningerne i forbindelse
med flytningen eller skulle udbetale fuld erstatning til ejeren af
en kolonihave, såfremt det bliver nødvendigt helt at
nedlægge en kolonihave. Hovedstadens Letbane I/S vil derimod
ikke være forpligtet til at skulle anvise et erstatningsareal
til ejerne.
6.1.10. Miljømæssigt afledte
socioøkonomiske påvirkninger
De miljøpåvirkninger fra
letbanen, som kan resultere i afledte socioøkonomiske
påvirkninger, er vurderet at være støj og
inddragelse af rekreative områder.
Nogle erhvervsdrivende kan blive
påvirket i letbanens anlægsfase på grund af
støjgener og det kan ikke udelukkes, at støjen
muligvis kan påvirke indkøbsmønstrene langs
strækningen i en periode. Bliver erhverv og butikker
påvirket i anlægsfasen f.eks. som følge af
omvejskørsel eller afskærmning omkring
anlægsarbejder, er Hovedstadens Letbane I/S indstillet
på i samarbejde med erhverv og butikker at opsætte
skilte, så kunder stadig vil kunne finde butikker m.v.
På den baggrund vurderes den miljømæssigt
afledte socioøkonomiske påvirkning af erhverv at
være lille.
En række grønne områder og
rekreative stier vil blive påvirket i anlægsfasen, og
det kan få betydning for mulighederne for at færdes i
området. Da der er tale om midlertidige påvirkninger,
og der anvises alternative stiforbindelser, vurderes forholdet dog
at være uden større betydning.
6.2. Miljømæssige konsekvenser i
driftsfasen
6.2.1. Trafik
Etablering af en letbane inden for rammerne af
en vigtig trafikåre som Ring 3 indebærer under alle
omstændigheder en udfordring for vejtrafikkens
fremkommelighed.
Der har derfor været arbejdet med at
optimere biltrafikkens fremkommelighed under hensyn til letbanen og
uden samtidig at øge omfanget af ekspropriationer mere end
højst nødvendigt. Dette er sket dels gennem en
omhyggelig udformning af vejanlægget så
hastighedsgrænserne på størstedelen af
strækningen kan opretholdes, dels gennem afskærmning af
letbanen med hegn eller lignende på de relevante dele af
strækningen, således at pladsen udnyttes bedst muligt
uden derved at mindske sikkerheden.
I krydsene er der ved optimeringen lagt
vægt på udformningen, således at der tages hensyn
til trafikken både ad Ring 3 og på tværs heraf.
Endvidere er der gennem optimering af det fælles signalsystem
for letbanen og biltrafikken sikret det bedste flow gennem hvert af
krydsene.
Det er vurderingen, at der i den videre
optimering vil kunne opnås yderligere forbedringer for
både letbanen og biltrafikken, således at
påvirkningerne må forventes at kunne nedbringes
yderligere.
Generelt vil etablering af letbanen på
Ring 3 medføre en vis overflytning af trafik fra busser,
fodgængere, tog, cykler og biler til letbanen. Flytningen
sker ved, at trafikanterne tilvælger det nye attraktive
transportalternativ, som letbanen udgør.
Derudover sker der en vis flytning af
biltrafik fra Ring 3 til andre veje, primært parallelle veje,
enten mindre veje eller Motorring 3. Denne flytning sker, da
bilisterne søger andre veje på grund af en reduktion i
vejkapacitet på Ring 3 og dermed en vis forøgelse af
køretiden.
Når letbanen er i drift, må der
forventes ændringer af trafikmønstret. Der er allerede
i dag tæt trafik på Ring 3, og det må forudses,
at trafikken vil blive større i 2023-2024 på grund af
den generelle udvikling i biltrafikken. Det betyder, at
fremkommeligheden for biltrafikken, især i de større
vejkryds, vil blive reduceret også uden en letbane. Selvom
der i projektets projekteringsfase arbejdes med optimering af
fremkommeligheden både for letbanen og den øvrige
trafik, vil biltrafikkens fremkommelighed uundgåeligt blive
påvirket ved etablering af letbanen.
Letbanen vil på nogle strækninger
og i nogle af vejkrydsene reducere kapaciteten. Under ombygningen
af Ring 3 til letbanen vil der imidlertid blive lagt vægt
på at udvide krydsene med henblik på at opretholde
så stor en del af kapaciteten som muligt. Stedvist vil
længere køer, specielt i de kryds, som er mest
belastede i dag, dog ikke kunne undgås. I
Lyngby-Taarbæk og Gladsaxe Kommuner må en lille del af
trafikken forventes at flytte sig til parallelle veje. Hvor
letbanen gør det nødvendigt at omlægge
trafikken på grund af manglende mulighed for at foretage
sving ved udkørsel fra sideveje, vil det normalt være
ukompliceret at flytte den begrænsede trafik til alternative
veje.
Letbanen vil generelt ikke forringe
mulighederne for at krydse Ring 3. Det skyldes, at der allerede i
dag på lange strækninger er autoværn eller meget
trafik, således at det er vanskeligt at komme på
tværs af vejen. Letbanen vil dog forringe
krydsningsmulighederne på strækningerne umiddelbart syd
for Lyngby Station.
Letbanen forventes at give anledning til en
reduktion i antallet af kørte kilometer i den lokale
biltrafik omkring Ring 3. I forhold til den samlede trafik i
Hovedstadsområdet vil reduktionen relativt set være
ubetydelig. Banen vil medføre en tilsvarende reduktion i
miljøpåvirkninger fra trafikken i forhold til den
lokale trafik, mens reduktionen vil være begrænset i
forhold til det samlede hovedstadsområde.
Samlet set giver letbanens etablering
anledning til en ubetydelig vækst i trafikken på
motorvejsnettet. På selve motorvejsstrækningerne er
trafikken som udgangspunkt stor i forvejen, og etableringen af
letbanen fører derfor kun til beskedne procentuelle
trafikændringer (-1 til +2 %). På motorvejsramperne er
trafikken som udgangspunkt mindre og de procentuelle
ændringer i trafikken på grund af letbanens etablering
bliver derfor større (-29 til + 25 %). I den videre
projektering vil det i samarbejde med Vejdirektoratet blive
vurderet, om der er behov for længere ramper, som i givet
fald tilvejebringes af letbaneprojektet.
6.2.2. Støj
og vibrationer
Når letbanen sættes i drift, vil
den forløbe i eller langs veje med forholdsvis meget trafik.
Da støjbidraget fra letbanen er relativt lille i forhold til
støjen fra vejtrafikken, vil letbanens direkte
støjmæssige betydning i driftsfasen være meget
begrænset. Under hensyn til bilernes fremkommelighed er
hastighedsgrænserne søgt fastholdt på det
nuværende niveau, så vidt dette er muligt. På
store dele af strækningen vil støjen således
være uændret.
I kurver er der risiko for særlig
støj, der kan give anledning til støjgener ved naboer
til letbanen. Der vil i muligt omfang blive taget højde for
problemet. Bl.a. vil der være fokus på at opnå
den optimale geometriske sammenhæng mellem hjul og skinner
ved forskellige kurveradier samt på anvendelse af en optimal
smøring af hjul og skinner.
Der forventes ikke at forekomme
væsentlige støjpåvirkninger fra kontrol- og
vedligeholdelsescentret, omformerstationer og stationer.
Stationernes højttaleranlæg og advarselssignaler vil i
et vist omfang kunne høres i omgivelserne. Eventuelle gener
vil i givet fald blive håndteret gennem en optimering af
lydniveau under hensyn til på den ene side naboerne og
på den anden sikkerhed for passagererne, herunder især
de synshandicappede.
Beregninger af vibrationer og strukturlyd fra
letbanen i drift viser, at enkelte boliger helt tæt på
banen kan blive udsat for komfortvibrationer og/eller strukturlyd
over grænseværdierne. Afhængig af de konkrete
forhold, herunder de berørte bygningers følsomhed -
f.eks. hospitalerne - vil nærmere undersøgelser blive
igangsat med henblik på forebyggende at indarbejde
afværgende foranstaltninger f. eks. i sporkonstruktionen, som
kan reducere generne til under grænseværdierne.
6.2.3. Landskab og
arkitektur
Ring 3 bærer på store dele af
strækningen allerede i dag markant præg af at
være en overordnet trafikkorridor. Derfor er letbanens
påvirkninger af omgivelserne begrænsede. Stationerne og
de nye byrum omkring stationerne kan derimod udgøre en
positiv påvirkning på bymiljøet.
Projektets påvirkninger er blevet
vurderet i forhold til emnerne landskab og bymiljø,
landskabsudpegninger, landskabsfredninger, skov, skovbyggelinjer,
åbeskyttelseslinjer og arkitektur, fredede og
bevaringsværdige bygninger samt kommunalt udpegede
værdifulde boligbebyggelser.
I driftsfasen vil letbanen på Ring 3
medføre moderate påvirkninger af landskab og
arkitektur i de berørte kommuner. I driftsfasen vil
påvirkningerne blive søgt begrænset mest muligt
blandt andet gennem en vis retablering af beplantning i relation
til projektet.
6.2.4. Kulturarv
Letbanen påvirker ikke kulturarv
væsentligt i driftsfasen. På en samlet strækning
på 28 km, påvirkes kun tre kulturarvsområder
enten moderat eller med lille påvirkning: I driftsfasen vil
master og køreledninger uundgåeligt medføre en
moderat påvirkning af oplevelsen af Fæstningskanalen,
hvor de delvist vil udgøre en visuel barriere i forhold til
fortidsmindet.
I Herlev Kommune er Herlev Hovedgade udpeget
som en oprindelig vej, og letbanens passage af vejen og ombygning
af krydset vil udgøre en lille påvirkning af
vejen.
Endelig påvirkes et beskyttet stendige
ved Glostrup Hospital, som må nedlægges i forbindelse
med anlægsarbejderne. Diget genetableres i sin oprindelige
form lidt forskudt, hvilket giver en moderat påvirkning.
6.2.5. Afvanding
Letbanens påvirkninger på
omgivelserne i forbindelse med afledning af regnvand er vurderet i
forhold til påvirkning af afløbssystemer, letbanens
barriereeffekt på vandveje samt vandkvaliteten af det
afstrømmende vand. Det er vurderet, at letbanen ikke
påvirker omgivelserne væsentligt i relation til de
nævnte forhold.
I driftsfasen vurderes letbanens
påvirkning af de eksisterende afløbssystemer at
være fra lille til moderat på grund af den øgede
befæstelse nogle steder på strækningen. I det
fremadrettede arbejde med projektering af letbanen vil
dimensioneringen af afløbssystemerne sikre, at de kan rumme
de mængder regnvand, som skyldes ændringer
forårsaget af letbanen.
Da sporet ikke kan tåle at stå
under vand i driftsfasen, anlægges letbanen højere end
de tilstødende vejarealer, hvor det er muligt. Derfor kan
banen virke som en barriere i forhold til de nuværende
strømningsveje af regnvand, og letbanens barriereeffekt
på vandveje vurderes at variere fra lille til moderat
afhængig af antallet af lokaliteter på
strækningen, hvor der er risiko for oversvømmelse af
letbanesporet. Ved udformningen af letbanen vil det blive sikret,
at letbanen ikke øger oversvømmelsesrisikoen
betydeligt for de omkringliggende områder i
skybrudssituationer. Dette kan ske ved at lede vandet på
tværs af letbanen, hvor dette er muligt, f.eks. ved
anlæggelse af rør under letbanen.
I driften forventes det afstrømmende
vand fra sporarealet ikke at indeholde miljøfremmede stoffer
eller andet, og derfor vurderes påvirkningen af
vandkvaliteten af det afstrømmende vand at være
ubetydelig.
6.2.6. Luft
Der vil ikke være påvirkninger af
luftkvaliteten på grund af emissioner i letbanens driftsfase,
hvor der vil ske en ubetydelig reduktion i udledning af SO2 og NOX
fra transport i bil.
I driftsfasen er udledningen af CO2 fra
produktionen af el til driften af letbanen minimalt større
end CO2-besparelsen fra reduktionen i bil- og bustransport
6.2.7. Elektromagnetisme
I forbindelse med udarbejdelsen af
VVM-redegørelsen blev der rejst spørgsmål om en
eventuel påvirkning af særligt følsomme
instrumenter fra det elektromagnetiske felt, som omgiver en
elektrisk drevet bane, såkaldt EMC. Det elektromagnetiske
felt har ingen betydning for mennesker og dyr eller for
miljøet i øvrigt. Da der imidlertid kunne findes
følsomme instrumenter i letbanens omgivelser blandt andet
på de to hospitaler (Herlev og Glostrup) og DTU, igangsatte
Hovedstadens Letbane I/S en undersøgelse af risikoen for
påvirkning af sådanne instrumenter fra letbanens
elektromagnetiske felt.
Undersøgelsen har vist, at der på
de to hospitaler og på DTU findes meget fintfølende
måleudstyr, der muligvis kan blive påvirket af
magnetfelter som følge af etablering af letbanen. Problemet
kan, hvis det viser sig relevant i praksis, løses på
forskellige måder, blandt andet ved skærmning af eller
placering af de følsomme instrumenter inden for den
institution, det tilhører, eller ved justering af letbanens
strømforsyningsanlæg. Hvilken metode, der er mest
hensigtsmæssig er vanskelig at bedømme generelt.
Derfor er det fundet mest hensigtsmæssigt at lade
bedømmelsen ske på grundlag af en konkret vurdering
som led i det testforløb, der under alle
omstændigheder skal gennemføres, inden letbanen kan
tages i brug.
6.2.8. Befolkning
og rekreative interesser
Projektets påvirkninger af befolkningen,
herunder af sundhed og rekreative interesser er vurderet i forhold
til støj, vibrationer, luftemissioner, påvirkning fra
magnetfelter samt aktiv pendling.
Det vurderes, at letbanen vil have en
begrænset positiv påvirkning på befolkningens
sundhed i driftsfasen, da antallet af støjbelastede boliger
falder svagt og på grund af aktiv pendling, uanset en svag
stigning i vibrationspåvirkede boliger.
I driftsfasen vil der ikke være en
sundhedsmæssig påvirkning fra luftemissioner som
følge af letbanens drift.
Da letbanen er eldrevet, kan der forekomme
magnetfelter omkring køreledninger og omformerstationer.
Disse forventes ikke at udgøre nogen helbredsrisiko, da
letbanen kører på jævnstrøm.
7. Forholdet til
EU-retten
7.1. VVM-direktivet
Anlægsprojektet er som udgangspunkt
omfattet af reglerne om vurdering af virkningerne på
miljøet og om inddragelse af offentligheden, der er fastsat
i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13.
december 2011 om vurdering af visse offentlige og private
projekters indvirkning på miljøet
(»VVM-direktivet«). Direktivet er ændret ved
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/52/EU af 16.
april 2014 om ændring af direktiv 2011/92/EU om vurdering af
visse offentlige og private projekters indvirkning på
miljøet.
I henhold til VVM-direktivets artikel 1, stk.
4, finder direktivet dog ikke anvendelse på projekter, der
vedtages i enkeltheder ved en særlig lov, idet målene
med direktivet, herunder om at give oplysninger, nås gennem
lovgivningsprocessen. På grundlag af den gældende lov
om letbane på Ring 3, er letbanen på Ring 3 blevet
miljøvurderet og forberedt til at kunne vedtages af
Folketinget ved anlægslov i overensstemmelse med
EU-Domstolens praksis vedrørende fortolkningen af
VVM-direktivets artikel 1, stk. 4.
I henhold til § 3 i lov om letbane
på Ring 3 er der udarbejdet VVM-redegørelser og
tillæg hertil for letbanen på Ring 3.
VVM-redegørelserne er udarbejdet i overensstemmelse med de
krav, som VVM-direktivet stiller til en almindelig
VVM-redegørelse efter direktivet. Lovforslagets afsnit 6
indeholder en sammenfatning af de i VVM-redegørelserne
vurderede påvirkninger af miljøet i både
anlægs- og driftsfasen. Der er endvidere gennemført
høringer af myndigheder og offentligheden over
VVM-redegørelsen samt tillæg, som opfylder direktivets
almindelige krav til sådanne høringer.
7.2. Interoperabilitetsdirektivet,
lokomotivførerdirektivet og
jernbanesikkerhedsdirektivet
Letbaner er i dansk ret undtaget fra
interoperabilitetsdirektivets anvendelsesområde, jf. §
3, nr. 1, i bekendtgørelse nr. 1281 af 19. november 2015 om
interoperabilitet i jernbanesystemet, som er en
gennemførelse af artikel 1, stk. 3, i Europa-Parlamentets og
Rådets direktiv 2008/57/EF af 17. juni 2008 om
interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet.
Endvidere er lokomotivfører, der
udelukkende kører på letbaner i dansk ret undtaget fra
lokomotivførerdirektivet, jf. § 1, stk. 3, nr. 1, i
bekendtgørelse nr. 985 af 11. oktober 2011 om certificering
af lokomotivførere, som er en gennemførelse af
artikel 2, stk. 3, litra a i Europa-Parlamentets og Rådets
direktiv 2007/59/EF af 23. oktober 2007 om certificering af
lokomotivførere, der fører lokomotiver og tog
på jernbanenettet i Fællesskabet.
For så vidt angår
jernbanesikkerhedsdirektivet, jf. Europa-Parlamentets og
Rådets direktiv 2004/49/EF af 29. april 2004 som ændret
ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 17.
juni 2008, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/110/EF
af 16. december 2008 og Kommissionens direktiv 2009/149/EF af 27.
november 2009, har Danmark valgt ikke at benytte muligheden for at
undtage letbaner fra direktivets anvendelsesområde, jf.
bekendtgørelse nr. 1293 af 23. november 2010 om
gennemførelse af jernbanesikkerhedsdirektivet, som
ændret ved bekendtgørelse nr. 893 af 8. juli 2015 om
ændring af bekendtgørelse om gennemførelse af
jernbanesikkerhedsdirektivet. Det betyder, at letbanen er omfattet
af jernbanesikkerhedsdirektivet, og de retsakter, der udstedes i
medfør af jernbanesikkerhedsdirektivet. Letbanen skal
således have et sikkerhedscertifikat og en
sikkerhedsgodkendelse.
7.3. PSO-forordningen
Forslaget skal endvidere overholde
Europa-Parlamentets og Rådets Forordning (EF) Nr. 1370/2007
af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og
ad vej og om ophævelse af Rådets forordning
(EØF) nr. 1107/70 (PSO-forordningen).
Det fremgår af art. 5, stk. 1, i
PSO-forordningen, at indgåelse af offentlige
tjenesteydelseskontrakter vedrørende personbefordring med
bus eller sporvogn (herunder hører også letbane) er
omfattet af udbudsdirektivet og forsyningsvirksomhedsdirektivet,
såfremt sådanne kontrakter ikke er udformet som
koncessionskontrakter. I fald kontrakterne er udformet som
koncessionskontrakter er de udelukkende omfattet af
PSO-forordningen.
7.4. Århus
konventionen
Lovforslaget lever op til kravene i konvention
om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i
beslutningsprocesser samt adgang til klage og
domstolsprøvelse på miljøområdet
(Århus-konventionen). EU er kontraherende part i
Århus-konventionen, hvis regler er gennemført i
EU-retten, jf. herved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
2003/35/EF af 26. maj 2003 om mulighed for offentlig deltagelse i
forbindelse med udarbejdelse af visse planer og programmer på
miljøområdet og om ændring af Rådets
direktiv 85/337/EØF (det tidligere VVM-direktiv) og 96/61/EF
for så vidt angår offentlig deltagelse og adgang til
klage og domstolsprøvelse.
I forhold til anlægsprojektet finder
Århus-konventionen bl.a. anvendelse på de vurderinger
af miljøpåvirkningerne, der er påkrævet
efter VVM-direktivet, herunder ændringer af projektet, der
kan have væsentlig virkning på miljøet. Trafik-
og Byggestyrelsens godkendelse af ændringer m.v. i
anlægsprojektet efter den foreslåede bestemmelse nye
§ 3 b, stk. 1, træder i stedet for en normal
VVM-tilladelse efter § 11 g, stk. 4, i lov om
planlægning, og udgør i relation til VVM-direktivet
det tilladelsesmæssige grundlag for projekteringen og
anlæggelsen af letbane på Ring 3. Denne
afgørelse er derfor omfattet af Århus-konventionens
artikel 6 og 9, stk. 2, og VVM-direktivets artikel 11. Det samme
gælder de foreslåede regler om supplerende
VVM-vurdering i forslaget til § 3 b, stk. 2.
Århus-konventionen finder endvidere
anvendelse på anlægsloven. Da anlægsloven
vedtages efter betingelserne for anvendelse af VVM-direktivets
undtagelsesbestemmelse i artikel 1, stk. 4, opfylder
anlægsloven samtidig krav om offentlighedens inddragelse
efter Århus-konventionen.
Efter Århus-konventionens artikel 9,
stk. 2, skal enhver kontraherende part, inden for rammerne af dens
nationale lovgivning, sikre, at medlemmer af den berørte
offentlighed, som har tilstrækkelig interesse, har adgang til
ved en domstol og/eller et andet ved lov etableret uafhængigt
og upartisk organ at få prøvet den materielle og
processuelle lovlighed af enhver afgørelse, handling eller
undladelse, der er omfattet af bestemmelserne i konventionens
artikel 6. Hvad der udgør tilstrækkelig interesse,
fastsættes i overensstemmelse med dansk rets almindelige
regler og i overensstemmelse med det mål at give den
berørte offentlighed vid adgang til domstolsprøvelse
inden for rammerne af konventionen. Ikke-statslige organisationer,
der arbejder for at fremme miljøbeskyttelse, og som
imødekommer alle krav efter national lovgivning, anses for
at have tilstrækkelig interesse, jf. også konventionens
artikel 2, stk. 5.
Det følger af EU-Domstolens dom af 18.
oktober 2011 de forenede sager C-128/09 - C-131/09, C-134/09 og
C-135/09, Boxus m.fl., præmis 57, at Århuskonventionens
artikel 9, stk. 2, og VVM-direktivets artikel 11 skal fortolkes
således, at når et projekt, som er omfattet af disse
bestemmelsers anvendelsesområde, er vedtaget ved en lov, skal
spørgsmålet om, hvorvidt denne lov opfylder
betingelserne i VVM-direktivets artikel 1, stk. 4 (nu artikel 2,
stk. 5), i henhold til nationale processuelle regler kunne
prøves ved en domstol eller et ved lov etableret
uafhængigt og upartisk organ. Det følger endvidere af
konventionens artikel 9, stk. 3, at medlemmer af offentligheden,
der opfylder eventuelle kriterier i national ret, skal have adgang
til administrative eller retslige procedurer for at anfægte
private personers og offentlige myndigheders handlinger eller
undladelser, der er i strid med nationale bestemmelser, der
vedrører miljøet. Også denne forpligtelse anses
i relation til nærværende lovforslag for at være
opfyldt ved dansk rets almindelige adgang til at anlægge et
civilt søgsmål. Efter Århus-konventionens
artikel 9, stk. 4, må procedurer omfattet af bestemmelsens
stk. 1, 2 og 3 stille tilstrækkelige og effektive retsmidler
til rådighed, inklusive foreløbige retsmidler, hvor
dette findes passende, der skal være rimelige og
retfærdige, betimelige og ikke uoverkommeligt dyre.
Processen ved danske domstole
forudsættes at leve op til kravene i
Århus-konventionen. Efter dansk praksis kan enhver, der har
retlig interesse efter dansk rets almindelige regler, herunder
også organisationer omfattet af Århus-konventionens
artikel 2, stk. 5, således bl.a. indbringe
spørgsmålet om en anlægslovs forenelighed med
f.eks. VVM-direktivet for de danske domstole. Tilsvarende
gælder for afgørelser truffet efter anlægsloven
eller efter love eller regler omfattet af forslaget til § 3 e.
I lyset af EU-Domstolens dom af 13. februar 2014 i sag C-530/11,
Kommissionen mod Storbritannien, præciseres i den
foreslåede nye § 25 c, at retten ved
søgsmål om forhold vedrørende miljøet,
der er omfattet af loven, skal påse, at omkostningerne ved
sagen ikke er uoverkommeligt høje for de berørte
parter. Forpligtelsen påhviler samtlige retsinstanser.
8. Hørte
myndigheder og organisationer
Et udkast til lovforslag har i perioden fra
den 23. oktober 2015 til 23. november 2015 været sendt i
høring hos følgende myndigheder og organisationer
m.v.:
Advokatsamfundet, Albertslund Kommune,
Ankenævnet for Bus, Tog og Metro, Arbejderbevægelsens
Erhvervsråd, Arbejdsgiverforeningen for Kollektiv Trafik,
Brancheforeningen Danske Advokater, Brøndby Kommune,
Danmarks Naturfredningsforening, Dansk arbejdsgiverforening, Dansk
byggeri, Dansk cyklistforbund, Dansk Erhverv, Dansk Handicap
forbund, Danske handicaporganisationer, Dansk jernbaneforbund,
Dansk Ledningsejerforum, Dansk Transport og Logistik - DTL, Danske
Regioner, DI Transport, DSB, Energinet.dk, Fagligt Fælles
Forbund, Friluftsrådet, Gladsaxe Kommune, Glostrup Kommune,
Herlev Kommune, Hovedstadens Letbane I/S, Hvidovre Kommune,
Høje-Taastrup Kommune, Håndværksrådet,
Ishøj Kommune, KL, Landsorganisationen i Danmark,
Lyngby-Taarbæk Kommune, Movia, NOAH-Trafik, Rådet for
Bæredygtig Trafik, Region Hovedstaden, Rigsrevisionen,
Rødovre Kommune, Trafikselskaberne i Danmark og
Vallensbæk Kommune.
9. Sammenfattende skema | Samlet vurdering af
lovforslagets konsekvenser | | Positive konsekvenser/ mindreudgifter | Negative konsekvenser/merudgifter | Økonomiske konsekvenser for stat,
kommuner og regioner | | Lovforslaget medfører ikke
yderligere udgifter for det offentlige, end de udgifter der
allerede fremgå af den gældende lov om letbane på
Ring 3. Anlægsbudgettet er således fortsat på
samme niveau og udgør 4.064 mio. kr. i 2013-priser. Dertil
kommer besluttede tilkøb, som de enkelte interessenter
betaler for uden for anlægsbudgettet. . | Administrative konsekvenser for stat,
kommuner og regioner | Ingen | Ingen | Økonomiske konsekvenser for
erhvervslivet | Ingen | Som følge af gæsteprincippets
anvendelse vil ledningsejere, hvis ledninger er anbragt som
gæst på arealer, som skal bruges i forbindelse med
anlægsarbejder på letbanen på Ring 3, skulle
betale for flytningen af deres ledninger. Udgiften for de
berørte ledningsejere er som i den gældende lov om
letbane på Ring 3 fortsat skønnet til 750 mio. kr.
Skønnet er dog behæftet med usikkerhed. Hovedstadens Letbane I/S påtager sig
at koordinere ledningsomlægninger ved at indgå i en
dialog med ledningsejerne og ved at udarbejde ledningsprotokoller
m.v. | Administrative konsekvenser for
borgerne | Ingen | Ingen | Miljømæssige
konsekvenser | Letbanen er en mere CO2-venlig transportform end biler og
busser. | De miljømæssige konsekvenser
ved en letbane på Ring 3 er blevet kortlagt i en
VVM-redegørelse. I anlægsfasen er de
væsentligste miljøpåvirkninger, bl.a. reduceret
fremkommelighed og omlægning af trafikken,
støjpåvirkninger i perioder, ligesom en del natarbejde
ikke kan undgås af hensyn til bilernes fremkommelighed i
dagtimerne, lokale vibrationsgener ved boliger, som ligger helt
tæt på anlægsarbejderne og ved bygninger med
særligt vibrationsfølsomt udstyr. I driftsfasen vurderes der samlet set ikke
at være mange påvirkninger. | Administrative konsekvenser for
borgerne | Ingen | Ingen | Forholdet til EU-retten | | I henhold til VVM-direktivet (2011/92/EU),
artikel 1, stk. 4, finder direktivet ikke anvendelse på
projekter, der vedtages i enkeltheder ved en særlig lov, idet
målene med direktivet, herunder om at give oplysninger,
nås gennem lovgivningsprocessen. På grundlag af den
gældende lov om letbane på Ring 3, er letbanen på
Ring 3 blevet miljøvurderet og forberedt til at kunne
vedtages af Folketinget ved anlægslov i overensstemmelse med
EU-Domstolens praksis vedrørende anvendelsen af
VVM-direktivets artikel 1, stk. 4. Letbaner er i dansk ret undtaget fra
interoperabilitetsdirektivets anvendelsesområde, jf. §
3, nr. 1, i bekendtgørelse nr. 1281 af 19. november 2015 om
interoperabilitet i jernbanesystemet, som er en
gennemførelse af artikel 1, stk. 3, i Europa-Parlamentets og
Rådets direktiv 2008/57/EF af 17. juni 2008 om
interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet. Endvidere er lokomotivfører, der
udelukkende kører på letbaner i dansk ret undtaget fra
lokomotivførerdirektivet, jf. § 1, stk. 3, nr. 1, i
bekendtgørelse nr. 985 af 11. oktober 2011 om certificering
af lokomotivførere, som er en gennemførelse af
artikel 2, stk. 3, litra a i Europa-Parlamentets og Rådets
direktiv 2007/59/EF af 23. oktober 2007 om certificering af
lokomotivførere, der fører lokomotiver og tog
på jernbanenettet i Fællesskabet. For så vidt angår
jernbanesikkerhedsdirektivet, jf. Europa-Parlamentets og
Rådets direktiv 2004/49/EF af 29. april 2004 som ændret
ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 17.
juni 2008, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/110/EF
af 16. december 2008 og Kommissionens direktiv 2009/149/EF af 27.
november 2009, har Danmark valgt ikke at benytte muligheden for at
undtage letbaner fra direktivets anvendelsesområde, jf.
bekendtgørelse nr. 1293 af 23. november 2010 om
gennemførelse af jernbanesikkerhedsdirektivet, som
ændret ved bekendtgørelse nr. 893 af 8. juli 2015 om
ændring af bekendtgørelse om gennemførelse af
jernbanesikkerhedsdirektivet. Forslaget skal endvidere overholde
Europa-Parlamentets og Rådets Forordning (EF) Nr. 1370/2007
af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og
ad vej og om ophævelse af Rådets forordning
(EØF) nr. 1107/70 (PSO-forordningen). I forhold til anlægsprojektet finder
Århus-konventionen bl.a. anvendelse på de vurderinger
af miljøpåvirkningerne, der er påkrævet
efter VVM-direktivet, herunder ændringer af projektet, der
kan have væsentlig virkning på miljøet. |
|
Bemærkninger til lovforslagets
enkelte bestemmelser
Til §
1
Til nr.
1
I medfør af det foreslåede nr. 1
vil det fremgå af en fodnote til lov om letbane på Ring
3, at loven indeholder bestemmelser, der gennemfører dele af
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/927/EU af 13.
december 2011 om vurdering af visse offentlige og private
projekters indvirkning på miljøet (VVM-direktivet),
EU-tidende 2012, nr. L 26, s. 1, Berigtigelse til
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13.
december 2011 om vurdering af visse offentlige og private
projekters indvirkning på miljøet, EU-Tidende 2015,
nr. 174, s. 44, og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
2014/52/EU af 16. april 2014 om ændring af direktiv
2011/92/EU af 13. december 2011 om vurdering af visse offentlige og
private projekters indvirkning på miljøet, EU-Tidende
2014, nr. 124, s. 1.
Til nr.
2
Det foreslås, at interessentskabet Ring
3 Letbane I/S skifter navn til Hovedstadens Letbane I/S.
Navneændringen er foreslået af interessentskabets
bestyrelse og er tiltrådt at interessenterne på
interessentskabsmøde den 29. april 2015.
Navneændringen kræver imidlertid en lovændring,
idet navnet er fastsat ved lov.
Begrundelsen for at skifte navn er, at
Hovedstadens Letbane I/S giver mening i forhold til letbanens
geografi og angiver, at det er alle borgere i
Hovedstadsområdets letbane. Endvidere ligger navnets tyngde
på transportformen »letbane«, og navnet er
både let at huske og udtale.
Til nr.
3
Det foreslås, at kapiteloverskriften til
kapitel 1 ændres således, at »udarbejdelse af
VVM-redegørelse« udgår og erstattes med ordene
»miljømæssige vurderinger«. Overskriften
til kapitel 1 har herefter følgende overskrift: Oprettelse
af Hovedstadens Letbane I/S, definition af anlægsprojektet og
udarbejdelse af miljømæssige vurderinger. Forslaget er
en konsekvens af de foreslåede bestemmelser i lovforslagets
§ 1, nr. 6.
Til nr.
4
Det foreslås, at der i § 2, stk. 1, i lov om letbane på Ring 3,
indsættes en bemyndigelse til, at interessentskabet kan
anlægge og drive letbanen. Det er forudsat i den
gældende lov om letbanen på Ring 3, at når der er
udarbejdet VVM-redegørelse for letbanen, vil
VVM-redegørelsen kunne godkendes ved lov som samtidig
bemyndiger interessentskabet til at anlægge letbanen.
Til nr.
5
Med den foreslåede ændring sker en
ny affattelse af § 2, stk. 2, i
lov om letbane på Ring 3, hvorefter linjeføringen for
letbanen på Ring 3 med stationer, kontrol- og
vedligeholdelsescenter og omformerstationer fremgår af bilag
1 til loven. Det foreslås, at der som bilag 1 til loven
indsættes et nyt kortbilag, som erstatter det tidligere
kortbilag. Letbanens stationer er på kortbilaget angivet med
foreløbige stationsnavne, som senere vil kunne ændres
efter høring af de relevante myndigheder.
Letbanen løber igennem eller
støder op til kommunerne Lyngby-Taarbæk, Gladsaxe,
Herlev, Rødovre, Albertslund, Glostrup, Brøndby,
Vallensbæk og Ishøj.
Letbanen er ca. 28 km lang og løber i
siden af eller midt i vejen fra Lundtofte i nord til Ishøj
S-tog Station i syd. På hovedparten af strækningen
forløber letbanen på Ring 3.
Transport- og Bygningsministeriet, Region
Hovedstaden og Lyngby-Taarbæk Kommune har besluttet at
tilkøbe den alternative linjeføring, hvor letbanen
passerer gennem området ved DTU. De tre parter finansierer
således ekstraomkostningerne ved gennemførelse af
DTU-alternativet.
Letbanen får 28 stationer. Oprindeligt
var der tale om 27 stationer, men tilkøbet af
DTU-alternativet giver en ekstra station og betyder, at letbanen
bliver 28 km lang i stedet for de oprindelige 27 km. Desuden
forberedes der til en endnu en station i Vallensbæk Kommune
ved Delta Park samt yderligere en station ved Akademivej øst
i Lyngby-Taarbæk Kommune. De to forberedte stationer bliver
kun etableret, såfremt de pågældende kommuner
vælger at tilkøbe disse, jf. den gældende lovs
§ 4, stk. 3. Seks af stationerne betjenes også af S-tog
og bus og får derfor karakter af trafikknudepunkter. De seks
knudepunkter bliver Lyngby Station, Buddinge Station, Herlev
Station, Glostrup Station, Vallensbæk Station og Ishøj
Station.
Letbanens stationer vil enten bestå af
sideperroner omkring letbanesporene eller ø-perroner mellem
sporene. De fleste stationer vil være forsynet med
sideperroner af hensyn til indpasningen i forhold til vejtrafikken
og tilgængeligheden for passagererne. Stationerne vil blive
udformet med et overdækket område på hver perron
samt være forsynet med informationssystemer, skiltning,
bænke m.v. i relevant omfang under hensyn til, at ventetiden
på stationen normalt vil være kortvarig.
Letbanens kontrol- og vedligeholdelsescenter
placeres i Glostrup Kommune ved krydset mellem Ring 3 og
Slotsherrensvej. Kontrol- og vedligeholdelsescenter forventes at
ville optage et areal på ca. 45.000 kvadratmeter. Kontrol- og
vedligeholdelsescentret skal rumme letbanens kontrolrum,
værksteder, vaskefaciliteter, depot, kundecenter samt
personalefaciliteter. Ved udformningen vil der blive taget hensyn
til risikoen for oversvømmelse som følge af de
ændrede klimaforhold.
Letbanen forsynes med strøm og
kørestrøm fra det offentlige forsyningsnet gennem 16
omformerstationer. Omformerstationerne skal placeres relativt
tæt ved letbanen, og afstanden mellem dem bør så
vidt muligt være ca. 2 kilometer. Det betyder, at der er
behov for 16 omformerstationer, som i samarbejde med kommunerne er
forsøgt placeret med størst mulig hensyntagen til
omgivelserne. Det er dog vurderet, at to af omformerstationerne, i
henholdsvis Vallensbæk Kommune og Gladsaxe Kommune,
formentlig vil kunne undværes i første fase. Letbanen
etableres derfor i første omgang med 14 omformerstationer,
men vil senere, hvis behovet opstår, kunne forsynes med
yderligere to omformerstationer. For at sikre denne mulighed, vil
der blive reserveret areal til de to foreløbigt udeladte
omformerstationer.
I den videre proces vil de enkelte placeringer
af omformerstationerne blive søgt optimeret og eventuelt
ændret i samarbejde med kommunerne. Omformerstationerne er
ca. 175-200 kvadratmeter store (ca. 11 x 16 m), og ca. 5 meter
høje bygninger, der alene rummer teknik, og som derfor er
uden vinduer.
Anlægsloven udgør den retlige
ramme for anlægsprojektet og anlægget kræver
derfor ikke yderligere planlægning efter planloven.
Kommunerne kan således ikke udarbejde planer, der strider mod
projektet, således som det er beskrevet i § 2, stk. 2.
Kommunernes planlægning efter planloven skal således
ske med respekt for nærværende anlægslov.
Se i øvrigt afsnit 2.3 - 2.5. i de
almindelige bemærkninger.
Til nr.
6
Der foreslås indsat en række nye
bestemmelser i kapitel 1 i lov om letbane på Ring 3, som
regulerer miljøforhold. Den særlige regulering af de
miljømæssige forhold gælder kun i projektering-
og anlægsfasen, når letbanen er færdig vil der
ikke gælde særlige regler.
Til § 3
a
Med den foreslåede § 3 a
fastslås det, at anlægsprojektet skal
gennemføres inden for rammerne af de udførte
vurderinger af projektets indvirkninger på miljøet,
jf. dog § 3 b.
Med Folketingets vedtagelse af denne lov
bemyndiges Hovedstadens Letbane I/S til at gennemføre
anlægsprojektet i overensstemmelse med bestemmelserne i
lovens § 2, herunder lovens bilag 1 og 2, projektbeskrivelsen
i lovforslagets afsnit 2.3-3.6 i de almindelige bemærkninger
samt VVM-redegørelsen med tillæg.
Anlægsprojektets indvirkninger på
miljøet er beskrevet og vurderet i de
miljømæssige undersøgelser af projektet, det
vil sige den VVM-redegørelse med tillæg, som ligger
til grund for Folketingets vedtagelse af loven. Anlægsloven
træder i stedet for den VVM-tilladelse, som projektet ellers
skulle have haft i henhold til de administrative VVM-regler.
Anlæg, der vedtages i enkeltheder ved
særlig lov, er undtaget fra planlovens normale regler om VVM,
jf. planlovens § 11 h. Ved meddelelse af en VVM-tilladelse
efter de administrative regler vil det være en
forudsætning, eventuelt formuleret som et vilkår, at
projektet etableres i overensstemmelse med de forudsætninger,
der er lagt til grund i den tilvejebragte VVM-redegørelse,
og således holder sig inden for de miljømæssige
vurderinger, der fremgår af redegørelsen (idet
grænserne dog kan være skærpede i andre
vilkår eller afgørelser m.v. vedrørende
projektet).
Bestemmelsen i § 3 a har et tilsvarende
formål i forhold til gennemførelsen af
anlægsprojektet. I henhold til denne bestemmelse
påhviler det således Hovedstadens Letbane I/S som
bygherre og i praksis deres entreprenører, at udføre
de pågældende bygge- og anlægsarbejder på
en sådan måde, at indvirkningerne på
miljøet, holdes inden for rammerne af de udførte
vurderinger af projektets indvirkninger på miljøet,
jf. ovenfor. Det er transport- og bygningsministeren, der
fører tilsyn hermed.
Som det fremgår af henvisningen til
§ 3 b, indebærer bestemmelsen i § 3 a ikke en
begrænsning i adgangen til at gennemføre
ændringer eller udvidelser af anlægsprojektet,
når dette sker i overensstemmelse med reglerne i § 3
b.
Til § 3
b
Det foreslås i § 3 b, stk. 1, at ændringer eller udvidelser
af anlægsprojektet, som kan være til skade for
miljøet, ikke må påbegyndes uden tilladelse fra
Trafik- og Byggestyrelsen, jf. den foreslåede § 25
b.
Det kan ikke udelukkes, at der i
anlægsfasen vil kunne opstå situationer, som der ikke
er taget højde for i VVM-redegørelsen med
tillæg og hvor der er brug for en stillingtagen til, hvorvidt
ændringerne kan rummes inden for VVM-redegørelsen med
tillæg.
Det følger af artikel 9 a, stk. 1, i
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/52/EU af 16.
april 2014 om ændring af direktiv 2011/92/EU om vurdering af
visse offentlige og private projekters indvirkning på
miljøet (ændring af VVM-direktivet), at
medlemsstaterne skal sikre, at den eller de kompetente myndigheder
(VVM-myndigheder) udfører de opgaver, der følger af
direktivet, på objektiv vis og ikke befinder sig i en
situation, der giver anledning til interessekonflikt. Det
følger videre af artikel 9 a, stk. 2, at såfremt den
kompetente myndighed også er bygherren, skal medlemsstaterne
i det mindste, som led i deres strukturering af administrative
kompetencer, sørge for en passende adskillelse mellem
uforenelige funktioner i forbindelse med varetagelsen af opgaverne,
der følger af direktivet. Af betragtning nr. 25 i direktiv
2014/52/EU fremgår, i tilknytning til den ny artikel 9 a, at
interessekonflikter kan forebygges bl.a. gennem en
»funktionel adskillelse« mellem den kompetente
myndighed og bygherren.
På den baggrund foreslås det, at
Trafik- og Byggestyrelsen skal foretage den retlige vurdering af,
om ændringer eller udvidelser af anlægsprojektet, kan
være til skade for miljøet. Trafik- og Byggestyrelsen
vil som en offentlig myndighed være omfattet af bl.a.
offentlighedsloven, forvaltningsloven og
miljøoplysningsloven ved udførelsen af opgaverne
efter anlægsloven.
Bestemmelsen omhandler ændringer m.v. i
anlægsfasen, som kan være til skade for miljøet,
og ikke kan holdes inden for de udførte vurderinger af
anlægsprojektets indvirkninger på miljøet i den
VVM-redegørelse med tillæg, som er tilvejebragt forud
for anlægsloven eller supplerende VVM-redegørelser,
som måtte være tilvejebragt efter den foreslåede
nye § 3 b. Bestemmelsen gælder ændringer af
fremgangsmåderne i byggeriet, når disse kan være
til skade for miljøet, hvilket svarer til pkt. 13 a i
VVM-direktivets bilag II, og pkt. 14 i bekendtgørelse nr.
1184 af 6. november 2014 om vurdering af visse offentlige og
private anlægs virkning på miljøet i
medfør af lov om planlægning
(VVM-bekendtgørelsens) bilag. 2. Bestemmelsen finder alene
anvendelse i anlægsfasen, indtil anlægsprojektet i sin
helhed er færdigt. Derefter vil anlægget og eventuelle
behov for at foretage ændringer eller udvidelser af
anlægget være reguleret af de almindelige regler i
natur- og miljølovgivningen.
Kravet om forudgående tilladelse
gælder også i de tilfælde, hvor en screening
efter stk. 2 fører til, at der ikke skal gennemføres
supplerende VVM. Trafik- og Byggestyrelsen kan også
fastsætte vilkår for en sådan tilladelse efter
eventuelle regler fastsat i medfør af stk. 3, nr. 5, jf.
nedenfor.
Det følger af den foreslåede
bestemmelse i § 3 b, stk. 2, at
Trafik- og Byggestyrelsen på grundlag af en anmeldelse fra
Hovedstadens Letbane I/S afgør, om der skal udarbejdes en
supplerende VVM-redegørelse, inden der gives tilladelse
efter stk. 1 (screening). Vurderer Trafik- og Byggestyrelsen, at
der skal udarbejdes en supplerende VVM-redegørelse,
udarbejder Hovedstadens Letbane I/S denne. Trafik- og
Byggestyrelsen foretager offentliggørelse af den supplerende
VVM-redegørelse med henblik på høring af
offentligheden og berørte myndigheder.
Den tiltænkte proces indebærer, at
Hovedstadens Letbane I/S som bygherre skal anmelde ændringer
og udvidelser af anlægsprojektet, som kan være til
skade for miljøet. De nærmere krav til anmeldelsen
fastsættes i regler i medfør af stk. 5, nr. 1.
Anmeldelsen skal være forudgående, og
projektændringer og -udvidelser, der kan være til skade
for miljøet, må ikke påbegyndes, før
Trafik- og Byggestyrelsen har truffet afgørelse efter stk.
1.
Trafik- og Byggestyrelsen vurderer
således i tvivlstilfælde på grundlag af
anmeldelsen og eventuelle yderligere indhentede oplysninger, om de
miljømæssige virkninger af den anmeldte
projektændring m.v. ligger inden for rammerne af de hidtil
udførte vurderinger af anlægsprojektets virkninger
på miljøet, jf. § 3 a. I givet fald meddeler
Trafik- og Byggestyrelsen, at den anmeldte projektændring
m.v. kan gennemføres. Hvis det ikke er tilfældet, skal
Trafik- og Byggestyrelsen ved en screening vurdere, om der skal
gennemføres supplerende VVM.
Trafik- og Byggestyrelsens afgørelse
om, hvorvidt der er pligt til at udarbejde en supplerende
VVM-redegørelse (screeningen), skal træffes i
overensstemmelse med de almindelige kriterier i VVM-direktivets
bilag III. Der kan fastsættes regler herom i medfør af
stk. 5, nr. 3.
I overensstemmelse med VVM-direktivet er det
fastsat, at den supplerende VVM-redegørelse udarbejdes af
bygherren, altså Hovedstadens Letbane I/S.
Der fastsættes i medfør af stk.
5, nr. 2, regler om, at Trafik- og Byggestyrelsen kan anmode andre
myndigheder om relevante oplysninger og vurderinger til brug for
både screeningen og, i tilfælde af VVM-pligt, den
supplerende VVM-redegørelse.
Trafik- og Byggestyrelsen skal påse, at
den supplerende VVM-redegørelse overholder de krav til
indholdet af redegørelsen, som fremgår af regler
fastsat i medfør af stk. 5, nr. 3, i overensstemmelse med
VVM-direktivets artikel 5, jf. direktivets bilag IV.
Trafik- og Byggestyrelsen foretager
offentliggørelse af den supplerende VVM-redegørelse
med henblik på høring af offentligheden og
berørte myndigheder, og varetager behandlingen af indkomne
høringssvar.
På grundlag af den foretagne
høring træffer Trafik- og Byggestyrelsen
afgørelse om, hvorvidt projektændringen m.v. kan
tillades, eventuelt på vilkår. Der kan fastsættes
regler herom i medfør af stk. 5, nr. 4. Afgørelsen
skal offentliggøres i overensstemmelse med regler fastsat
efter stk. 5, nr. 5.
Det foreslås i § 3 b, stk. 3, at bestemmelser i anden lovgivning,
som fastsætter krav om vurdering af virkninger på
miljøet, ikke finder anvendelse på ændringer og
udvidelser omfattet af stk. 1.
Bestemmelserne i stk. 1 og 2 samt reglerne
fastsat i medfør af stk. 5, vil således erstatte de
almindelige VVM-regler i dansk lovgivning, herunder VVM-reglerne i
planloven, samt bekendtgørelse nr.1832 af 16. december 2015
om vurdering af visse offentlige og private anlægs virkning
på miljøet (VVM-bekendtgørelsen) i
medfør af lov om planlægning.
Det foreslås i stk. § 3 b, stk. 4, at Trafik- og Byggestyrelsens
afgørelser efter stk. 1 og 2 og efter regler fastsat i
medfør af stk. 5 ikke kan indbringes for anden administrativ
myndighed. Bestemmelsen omfatter både
screeningsafgørelser om, hvorvidt der skal
gennemføres en supplerende VVM (VVM-pligt), og
afgørelser om VVM-tilladelse, herunder om vilkår for
en sådan tilladelse. Forslaget om afskæring af
klageadgangen er fundet nødvendig af hensyn til
anlægsprojektets fremdrift og økonomi samt for at
skabe sikkerhed for vilkårene for både projekt og
beboere m.v. i anlægsperioden. Afgørelserne vil
derimod kunne indbringes for domstolene, jf. den foreslåede
§ 25 c.
Det foreslås i § 3 b, stk. 5, at transport- og bygningsministeren
efter forhandling med miljø- og fødevareministeren
kan fastsætte nærmere regler om sagsbehandlingen,
herunder om gennemførelsen af screeningen og den supplerende
VVM- redegørelse samt om afgørelser efter stk. 1 og
2. Bestemmelserne i stk. 1 og 2 vil sammen med reglerne fastsat i
medfør af stk. 5 erstatte de almindelige VVM-regler i dansk
lovgivning, jf. bemærkningerne til stk. 5 nedenfor. Reglerne
i medfør af stk. 5 vil blive fastsat i overensstemmelse med
VVM-direktivet.
Efter § 3 b, stk. 5,
nr. 1, kan der fastsættes regler om anmeldelsen efter
stk. 2 af ændringer eller udvidelser af anlægsprojektet
til Trafik- og Byggestyrelsen, herunder om både formen og
indholdet af bygherrens anmeldelse. Der kan bl.a. fastsættes
regler om, hvilke oplysninger, der er nødvendige for, at en
screening kan foretages, samt regler om, at Hovedstadens Letbane
I/S til anmeldelsen skal anvende et bestemt skema.
Efter § 3 b, stk. 5,
nr. 2, kan der fastsættes regler om pligt for andre
myndigheder og Hovedstadens Letbane I/S til at give de oplysninger,
der er nødvendige for vurderingen af ændringer eller
udvidelser efter stk. 2. Reglerne vil forpligte myndigheder til
på Trafik- og Byggestyrelsens anmodning at videregive
relevante oplysninger og vurderinger til brug for både
screeningen og, i tilfælde af VVM-pligt, den supplerende
VVM-redegørelse. Oplysningerne skal stilles til
rådighed for den bygherre (Hovedstadens Letbane I/S), som
skal forestå anmeldelsen henholdsvis udarbejde den
supplerende VVM-redegørelse, jf. stk. 2.
Efter § 3 b, stk. 5,
nr. 3, kan der fastsættes regler om
gennemførelsen af Trafik- og Byggestyrelsens vurdering efter
stk. 2 og om indholdet af VVM-redegørelsen. Bestemmelsen
vedrører både den indledende vurdering af, om der er
VVM-pligt (screeningen) og gennemførelsen af den supplerende
VVM-procedure, hvor dette er påkrævet, herunder
udarbejdelsen af den supplerende VVM-redegørelse samt
høringen af offentligheden og berørte myndigheder
over denne redegørelse.
Fastsættes der regler, er det hensigten,
at reglerne i væsentlig udstrækning svarer til
indholdet af VVM-bekendtgørelsens § 3, jf. bilag 3
(Afgørelse om VVM-pligt/ikke VVM-pligt), § 4
(Fastlæggelse af VVM-redegørelsens indhold (scoping)),
§ 5, jf. bilag 4 (VVM-redegørelsen) og § 6
(Høring af offentligheden over VVM-redegørelsen).
Reglerne vil dog skulle fastsættes under hensyn til, at de
alene angår dette anlægsprojekt bl.a. derved, at en
supplerende VVM efter anlægsloven ikke gennemføres i
tilknytning til en kommunal planlægningsproces, som det
normalt er tilfældet ved VVM efter planloven. Der vil
endvidere kunne tages hensyn til, at § 3 b alene angår
projektændringer m.v. og supplerende miljøvurderinger
i forhold til det VVM-materiale, som har været genstand for
offentlige høringer m.v. Den supplerende
VVM-redegørelse vil af disse grunde kunne have et i
sammenhængen begrænset omfang.
For så vidt angår høringen
af offentligheden vil der også kunne fastsættes en
frist, som er kortere end efter VVM-bekendtgørelsen (8
uger), idet VVM-direktivet kræver en minimumsfrist på
30 dage.
Efter § 3 b, stk. 5,
nr. 4, kan der fastsættes regler om, at Trafik- og
Byggestyrelsen kan fastsætte vilkår for
afgørelsen om tilladelse efter stk. 1, herunder om indholdet
af sådanne vilkår. Der skal kunne fastsættes
vilkår om, at bygherren skal iværksætte bestemte
foranstaltninger med henblik på at undgå, nedbringe
eller neutralisere de skadelige virkninger på miljøet,
som kan fremgå af den supplerende VVM-redegørelse,
når en sådan vurdering er tilvejebragt. Der skal
endvidere kunne fastsættes vilkår, som varetager hensyn
efter de regler i natur- og miljølovgivningen, som er
fraveget ved den i lovforslagets foreslåede § 3 c, idet
projektændringen m.v. i medfør af § 3 c kan
gennemføres uden en ellers påkrævet tilladelse,
godkendelse eller dispensation efter denne lovgivning. . Desuden
skal der kunne fastsættes de vilkår, der anses for at
være væsentlige forudsætninger for godkendelsen
af projektændringen m.v.
Der skal også kunne fastsættes
vilkår om, f.eks. afværgeforanstaltninger af hensyn til
naturen, i de tilfælde, hvor der meddeles tilladelse til
ændringen m.v., uden at der er gennemført supplerende
VVM-procedure, fordi screeningen har konkluderet, at der ikke er
VVM-pligt.
Efter § 3 b, stk. 5,
nr. 5, kan der fastsættes regler om
offentliggørelse, herunder om udelukkende digital
annoncering, af afgørelser efter stk. 1 og 2 og af den
supplerende VVM-redegørelse. Reglerne skal opfylde
VVM-direktivets krav til offentliggørelse af
miljøvurderingerne og grundlaget for disse samt om
offentliggørelse af de omhandlede afgørelser,
herunder også afgørelser om, at der ikke er VVM-pligt.
Bestemmelsen om eventuel udelukkende digital annoncering svarer til
planlovens § 11 g, stk. 2, 3. punktum, og § 11 h, stk.
2.
Til § 3
c
Det fremgår af den foreslåede
§ 3 c, at beskyttelsesmæssige hensyn efter
naturbeskyttelsesloven, for så vidt angår arealer, der
er nødvendige for gennemførelsen af anlægget,
varetages af transport- og bygningsministeren. Dette
indebærer for det første, at anlægsprojektet kan
gennemføres uden hensyn til de eksisterende fredninger, da
det ikke er nødvendigt at indhente en dispensation fra
fredningsnævnet, hvis der skal udføres aktiviteter,
der strider mod fredningens indhold. Dog bør hensyn bag
fredningens så vidt muligt forsøges varetaget under
anlægsprojektet.
Formålet med bestemmelsen er, at det er
Folketinget, der med vedtagelsen af anlægsloven
fastsætter de overordnede rammer for projektet, således
at eventuelle fredningssager o. lign. ikke kan forsinke eller
forhindre projektets gennemførsel.
Fredningen af den grønne landskabskile
mellem Ermelunden og Lyngby sø og Store Vejleå
berøres ikke direkte af projektet. En meget lille del af
Ermelundskilen, (sag nr. 97-111/150-0004), grænsende op til
Klampenborgvej, vil i imidlertid i en kortere periode skulle
anvendes som arbejdsplads for anlæg af Letbanen på Ring
3. Arbejdspladser er midlertidige indhegnede lokaliteter, hvor der
er oplag, mandskabsfaciliteter, materialer, herunder jord, maskiner
og udstyr, som kan låses inde. Arbejdspladser vil være
oplyste i arbejdstiden. Anvendte arbejdspladser vil efter brug
blive retableret, så det pågældende område
så vidt muligt fremstår i samme stand, som før
anlægsarbejderne fandt sted. Anlæg af arbejdsplads
inden for Ermelundskilen vurderes at være i konflikt med
§ 5 i fredningsbestemmelsen, hvoraf fremgår, at der ikke
må opføres ny bebyggelse, herunder skure m.v. på
området. Påvirkningen vil være midlertidig, da
området retableres efter brug, ligesom anlæg af
arbejdspladsen ikke berører øvrige arealer, som
indgår i fredningen.
Bestemmelse indebærer endvidere, at der
uanset naturbeskyttelseslovens § 3 og uden dispensation kan
ændres i tilstanden af en række af de naturtyper, som
berøres i forbindelse med anlægsprojektet, uden at der
skal søges dispensation hos kommunen elle miljø- og
fødevareministeren. Der er f.eks. identificeret et § 3
område, som berøres af anlægget. Det drejer sig
om et vandhul i Glostrup (som dog ikke længere findes, da det
er opfyldt i forbindelse med anlæg af
Frederikssundsmotorvejen).
Transport- og bygningsministeren er
således i medfør af den foreslåede bestemmelse
bemyndiget til på naturbeskyttelseslovens område helt
eller delvist at fravige beskyttelsen af eksisterende fredninger,
ligesom transport- og bygningsministeren overtager kompetencen i
forbindelse med verserende og fremtidige klagesager
vedrørende anlægget nævnt i lovens § 2. Det
bemærkes, at transport- og bygningsministeren under alle
omstændigheder vil følge principperne i
naturbeskyttelsesloven.
Transport- og bygningsministeren vil i
forbindelse med anvendelsen af den foreslåede bestemmelse
inddrage de relevante instanser til belysning af sagerne.
Hovedstadens Letbane I/S vil i forbindelse med
den praktiske tilrettelæggelse af anlægsarbejdet
samarbejde med relevante myndigheder.
Det ovenfor anførte gælder kun
for den eller de dele af et areal, som er nødvendige for
anlægget af letbanen. For andre arealer, der ikke er
nødvendige for anlægget, og som evt. måtte
være omfattet af beskyttelseshensyn efter
naturbeskyttelsesloven, foreslås ingen ændringer. For
sådanne arealer vil det uændret være
naturbeskyttelseslovens bestemmelser, der vil være
gældende.
Der henvises i øvrigt til de
almindelige bemærkninger afsnit 2.9 samt bilag 2.
Til § 3
d
I medfør af § 3 d, stk. 1, kan kommunalbestyrelsens eller en
statslig myndigheds afgørelser vedrørende
anlægsprojektet, som træffes efter lov om
naturbeskyttelse, lov om miljøbeskyttelse, samt regler
udstedt i medfør af disse love ikke påklages til anden
administrativ myndighed. Dette indebærer, at reglerne om
klageadgang, klagemyndighed og opsættende virkning af klage i
de nævnte love, fraviges.
En afskæring af klageadgangen er fundet
nødvendig af fremdriftshensyn. Anlægget af letbanen
forløber gennem otte kommuner og det er således
vigtigt at sikre en smidig proces omkring de forskellige
tilladelser som kommunerne skal give til projektet. Der skabes
endvidere mulighed for, at transport- og bygningsministeren helt
kan overtage kommunernes og beføjelser.
Afgørelserne kan imidlertid fortsat
indbringes for domstolene efter de almindelige regler herom.
Behandlingen af sagerne er i øvrigt
fortsat reguleret af de nævnte love, dvs. at de regler, der
gælder for ansøgninger, regler om tilsyn og straf og
om fremgangsmåden ved afgørelser ligeledes
gælder uændret. Tilsvarende gælder de krav og
betingelser, som gælder for tilladelser, dispensationer m.v.
efter lovene. Hvor bestemmelserne i de nævnte love indeholder
skønsmæssige beføjelser, og hvor der efter
disse kan tages hensyn til bygherrens interesser og samfundets
interesser i et givet projekt, er det den generelle vurdering, at
hensynet til anlægsprojektet kan indgå med betydelig
vægt. Dette kriterium vil transport- og bygningsministeren i
givet fald også kunne lægge tilsvarende vægt
på ved behandling af klagesager eller sager, hvor ministeren
har overtaget kompetencen.
Afskæring af klageadgangen gælder
alene under anlægsfasen af letbanen på Ring 3 og finder
dermed ikke længere anvendelse, når letbanen er anlagt,
uanset om der herefter måtte være behov for
afgørelser efter de nævnte love.
Det foreslås i § 3 d, stk. 2, at kommunalbestyrelsens
afgørelser vedrørende anlægsprojektet i henhold
til de stk. 1 nævnte love kan påklages af Hovedstadens
Letbane I/S til transport- og bygningsministeren. Dette omfatter
f.eks. også et vilkår fastsat efter de i stk. 1
nævnte love. På den måde har Hovedstadens Letbane
I/S mulighed for ved at påklage en kommunes afgørelser
til transport- og bygningsministeren at få afprøvet en
afgørelse fra en kommune, som interessentskabet finder er
urimelig i forhold til fremdriften i projektet eller f.eks. fordi,
at afgørelsen er forskellig fra afgørelser om samme
emne i de tilstødende kommuner.
Transport- og bygningsministerens behandling
af disse klagesager er, som i stk. 1, fortsat reguleret af de
nævnte love, dvs. at de krav og betingelser, som gælder
for tilladelser, dispensationer m.v. efter lovene, fortsat
gælder. Hvor det ved udøvelsen af et skøn er
muligt efter de pågældende love at inddrage hensynet
til en ansøger, en bygherre eller et samfundsmæssigt
hensyn til anlægsprojektet, kan transport- og
bygningsministeren også inddrage og lægge vægt
på disse hensyn ved afgørelse af klagesagen.
Ministeren vil i den forbindelse kunne udnytte sin viden om
anlægsprojektet.
Med § 3 d, stk.
3 foreslås transport- og bygningsministeren bemyndiget
til for sager, der vedrører anlægsprojektet, at kunne
overtage kommunalbestyrelsens beføjelser efter de i stk. 1
nævnte love i enkeltsager. Adgangen vedrører alene
kompetencen til at træffe afgørelse i en nærmere
bestemt enkeltsag, som verserer hos kommunalbestyrelsen efter de i
stk. 1 nævnte love Bestemmelsen vil bl.a. blive udnyttet,
hvor en sag på grund af væsentlige hensyn til
fremdriften i byggeriet kræves behandlet og afgjort af en
myndighed, der har betydelig indsigt i sammenhængen og
rammerne for projektet. Bestemmelsen kan endvidere navnlig
være relevant i forhold til stk. 2, hvis en kommune ikke
træffer afgørelse i en sag, der er væsentlig
betydning for fremdriften i anlægsprojektet.
Transport- og bygningsministeren skal -
ligesom efter stk. 2 - træffe afgørelse efter
bestemmelserne efter de love, der er nævnt i stk. 1, og i
overensstemmelse med gældende praksis, idet hensynet til
anlægsprojektet, herunder til at undgå væsentlig
forsinkelse eller fordyrelse af anlægsprojektet dog, hvis det
er muligt efter de pågældende love, kan tillægges
betydning. Selvom transport- og bygningsministeren beslutter, at
træffe afgørelse i en nærmere bestemt sag,
ændrer denne beslutning ikke på de almindelige regler
om tilsyn og håndhævelse. Transport- og
bygningsministeren kan dog også beslutte at overtage
kompetencen i en tilsynssag.
Af den foreslåede § 3 d, stk. 4 følger, at transport- og
bygningsministerens afgørelser af klager efter stk. 2 og i
sager, hvor transport- og bygningsministeren har overtaget
kommunalbestyrelsens beføjelser efter stk. 3, ikke kan
påklages til anden administrativ myndighed.
Det foreslås i 3 d, stk. 5, at de kommunale tilsynsmyndigheder
ikke fører tilsyn med kommunalbestyrelsens afgørelser
omfattet af stk. 1. Efter kapitel VI i lov om kommunernes styrelse
(lovbekendtgørelse nr. 769 af 9. juni 2015) fører
statsforvaltningen tilsyn med, at kommunerne overholder den
lovgivning, der særligt gælder for offentlige
myndigheder, i det omfang der ikke er særlige klage- og
tilsynsmyndigheder, der kan tage stilling til den
pågældende sag. Af samme lovs kapitel VII følger
det, at Social- og Indenrigsministeriet er rekursinstans i forhold
til en række nærmere angivne afgørelser om
sanktioner, samtykke og godkendelse, som træffes af
statsforvaltningen, samt at Social- og Indenrigsministeriet er
øverste tilsynsmyndighed i forhold til statsforvaltningens
dispositioner eller undladelser som led i udøvelsen af
tilsynet. Det følger af § 1, stk. 2, i lov om
kommunernes styrelse, at reglerne i lov om kommunernes styrelse
viger for anden lovgivning.
Fravigelsen af reglerne om klageadgang,
klagemyndighed og opsættende virkning af klage i § 3 d,
stk. 1, kan indebære, at de kommunale tilsynsmyndigheder
får en kompetence, som de ikke har efter gældende
lovgivning. Da dette ikke er hensigten, foreslås
således, at de kommunale tilsynsmyndigheder ikke fører
tilsyn med kommunalbestyrelsens afgørelser omfattet af stk.
1. Der henvises til ovenstående begrundelse for at fravige
reglerne om klageadgang i de i § 3 d, stk. 1, nævnte
love.
Den foreslåede bestemmelse
indebærer, at hverken statsforvaltningen eller Social- og
Indenrigsministeriet har kompetence til at føre tilsyn med
kommunalbestyrelsens afgørelser efter stk. 1, herunder
sagsbehandlingsregler, hvor vurderingen af lovligheden bedst kan
foretages sammen med en vurdering af lovligheden af
afgørelsen, f.eks. begrundelse, lovlige/saglige kriterier,
officialmaksimen.
Det er alene afgørelser efter § 3
d, stk. 1, som de kommunale tilsynsmyndigheder afskæres fra
at føre tilsyn med. Således vil de kommunale
tilsynsmyndigheder kunne påse kommunernes overholdelse af
f.eks. reglerne i forvaltningsloven om inhabilitet,
partsaktindsigt, partshøring m.v. samt aktindsigt efter
offentlighedsloven eller lov om aktindsigt i
miljøoplysninger.
Med bestemmelsen i § 3 d, stk. 6 bemyndiges transport- og
bygningsministeren til at fastsætte regler om, at
kommunalbestyrelsen pligt til at tilvejebringe oplysninger til brug
for transport- og bygningsministerens behandling af klagesager
eller call-in-sager efter § 3 d, stk. 2 og 3 har pligt til at
tilvejebringe oplysninger til brug for en vurdering af forhold, der
reguleres efter de i stk. 1 nævnte love, inden for den
pågældende kommune. Bestemmelsen skal sikre, at
transport- og bygningsministeren kan få de oplysninger, som
kommunalbestyrelsen ligger inde med - eller som kommunalbestyrelsen
med rimelighed kan pålægges at tilvejebringe - til brug
for transport- og bygningsministerens behandling af sagen.
Bestemmelsen svarer til miljøbeskyttelseslovens § 83,
hvorefter miljø- og fødevareministeren kan
pålægge kommunalbestyrelser at tilvejebringe
oplysninger til brug for en vurdering af forhold, der reguleres
efter loven, inden for den enkelte kommunes område.
Oplysningerne kan forlanges afgivet i en bestemt form.
Til § 3
e
Det foreslås i § 3 e, stk. 1, 1. pkt., at transport- og
bygningsministeren kan udstede regler om forurening og gener fra
gennemførelse af anlægget af letbanen på Ring 3.
Bestemmelsen omfatter alene forurening og gener, som normalt ville
skulle reguleres efter miljøbeskyttelseslovens kapitel 5, og
ikke andre forureninger og gener, som fremkommer ved
gennemførelsen af anlægsprojektet, såsom de, der
er reguleret i f.eks. vandforsyningsloven.
Den foreslåede bestemmelse
indebærer, at transport- og bygningsministeren kan varetage
beskyttelseshensynene efter miljøbeskyttelsesloven i
medfør af lovforslaget ved at fastsætte
grænseværdier for den tilladelige forurening og gene,
der udgår fra anlægsprojektets byggepladser og
projektområder. Transport- og bygningsministeren vil i givet
fald herved tage udgangspunkt i principperne i
miljøbeskyttelsesloven, og der tilsigtes som udgangspunkt
ikke et lavere beskyttelsesniveau end normalt, medmindre
væsentlige hensyn til anlægsprojektets
gennemførelse tilsiger det.
Bestemmelsen medfører således, at
anlægsprojektet i et tilfælde, hvor en lokal forskrift,
et påbud eller et vilkår i en afgørelse
eksempelvis kan medføre en væsentlig forsinkelse eller
fordyrelse af anlægsprojektet, ved transport- og
bygningsministerens regeludstedelse, kan prioriteres højere
end hensynet til de lokale interesser, som normalt vil blive
varetaget i medfør af miljøbeskyttelsesloven eller
regler udstedt i medfør heraf ud fra en samlet afvejning af
de modstående hensyn.
Transport- og bygningsministeren skal
endvidere ved fastsættelse af regler, herunder grænser
for forurening eller gener, sørge for, at relevante
EU-retlige regler overholdes. Transport- og bygningsministeren vil
i forbindelse med anvendelsen af den foreslåede bestemmelse
inddrage andre offentlige myndigheder, som er sagkyndige på
det relevante område.
Den foreslåede bestemmelse i § 3 e,
stk. 1, 2. pkt., giver transport- og bygningsministeren
adgang til at fastsætte regler om egenkontrol på
Hovedstadens Letbane I/S' regning. Egenkontrollen
gennemføres af sagkyndige, herunder af autoriserede,
akkrediterede eller lignende sagkyndige og tilsvarende
laboratorier. Transport- og bygningsministeren kan tillige
fastsætte regler om tilsyn og håndhævelse,
herunder at afgørelser om tilsyn og håndhævelse
af regler fastsat efter denne bestemmelse ikke kan indbringes for
anden administrativ myndighed. Transport- og bygningsministeren kan
i den forbindelse bl.a. bestemme, at miljøbeskyttelseslovens
tilsyns- og håndhævelsesbestemmelser helt eller delvist
også finder anvendelse i forhold til de udstedte regler.
Ministeren kan f.eks. også udpege tilsynsmyndigheden samt
bestemme, at tilsynsmyndigheden kan meddele påbud til den
ansvarlige om at give oplysninger, foretage målinger eller
andre undersøgelser for egen regning m.v. Bestemmelsen
svarer til miljøbeskyttelseslovens § 72, hvorefter den,
der er ansvarlig for en virksomhed, der kan give anledning til
forurening, efter anmodning skal give alle oplysninger, herunder om
økonomiske og regnskabsmæssige forhold. Myndighederne
kan herunder bl.a. påbyde den ansvarlige for egen regning at
foretage prøveudtagning, analyser og målinger af
stoffer, der udsendes til omgivelserne samt støj og
rystelser, og at klarlægge årsagerne til eller
virkningerne af en stedfunden forurening
Af den foreslåede bestemmelse i § 3
e, stk. 2, fremgår, at
miljøbeskyttelsesloven samt regler udstedt og
afgørelser, dvs. bl.a. påbud, forbud og
dispensationer, truffet i medfør heraf, ikke finder
anvendelse på forurening og gener fra de dele af
anlægsprojektet, der omfattes af regler udstedt efter stk. 1.
I det omfang transport- og bygningsministeren udsteder regler,
overgår forureninger og gener til udelukkende at være
reguleret af disse regler. Dette omfatter også et
vilkår i en miljøgodkendelse efter
miljøbeskyttelseslovens kapitel 5 i det omfang, at dette er
foreneligt med EU-retten, herunder navnlig Europa-Parlamentets og
Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om
industrielle emissioner (integreret forebyggelse og
bekæmpelse af forurening) (IE-direktivet).
Hvis der på tidspunktet, hvor der
træffes afgørelse eller udstedes regler, verserer
klagesager om lovligheden af afgørelser, herunder forbud
eller påbud meddelt af en af de berørte kommuner, vil
Natur- og Miljøklagenævnet efter
omstændighederne kunne færdigbehandle disse efter de
gældende regler. De omhandlede afgørelser får
imidlertid ikke fremadrettet virkning for gennemførelse af
anlægsprojektet, når transport- og bygningsministeren
har truffet afgørelse eller udstedt regler.
Til § 3
f
Med den foreslåede § 3 f, stk. 1, kan transport- og bygningsministeren,
hvis ministeren fastsætte regler i medfør af § 3
e, fastsætte regler om kompensation til beboere, som
udsættes for gener, som følge af regler udstedt i
medfør af § 3 e. Transport- og bygningsministeren kan
herunder fastsætte regler om kredsen af de berettigede,
størrelsen af kompensation, udbetaling, frister, renter m.v.
Beboere er som udgangspunkt personer over 18 år, der har
folkeregisteradresse i en bolig, som er påvirket af
forurening eller gener, samtidig med at beboerne rent faktisk bor i
boligen.
Bestemmelsen, der er fakultativ for transport-
og bygningsministeren, svarer i hovedtræk til Cityringlovens
§ 14 b (lov nr. 552 af 6. juni 2007 med senere
ændringer) samt § 15 i lov om anlæg og drift af en
fast forbindelse over Femern Bælt med tilhørende
landanlæg i Danmark (lov nr. 575 af 4. maj 2015).
Der kan navnlig være ret til
kompensation, såfremt den foreslåede bestemmelse i
§ 3 e udnyttes på en måde, der giver
entreprenørerne i anlægsprojektet adgang til
forurening eller særligt geneforvoldende anlægsarbejde,
f.eks. i en længere periode om aftenen og natten.
Retten til kompensation skal vurderes ud fra
den grundtanke, at man som beboer i et byområde i forbindelse
med samfundets udvikling må være forberedt på at
skulle tåle betydelige naboretlige gener. Der forekommer i
byområder således jævnligt støjende bygge-
og anlægsarbejder til mange forskellige formål -
eksempelvis privat og offentligt nybyggeri, bygningsrenovering,
vejomlægninger og ledningsarbejder.
Retten til kompensation er baseret på
bestemmelser tilsvarende for Cityringprojektet. Det skal i den
forbindelse bemærkes, at der skal være tale om ganske
særlige og ekstraordinære situationer, dvs.:
- at
anlægsarbejderne medfører en så kraftig
støjpåvirkning af et større antal boliger, at
den naboretlige tålegrænse er overskredet,
- at det er et
anlægsprojekt af længere varighed, end det er normalt
for anlægsarbejder, og at anlægsarbejderne er
»stationære«, dvs. at de ikke på samme
måde som ved anlæg af vej eller jernbane »flytter
sig« langs strækningen, efterhånden som
arbejderne skrider frem,
- at der arbejdes i
snævre byrum, flere steder facade til facade og
- at den daglige
arbejdstid udvides til at omfatte aften- og/eller natarbejde.
Det er med bestemmelsen hensigten at
fastsætte regler om den praktiske tilrettelæggelse af
ordningen.
Af den foreslåede bestemmelse i § 3
f, stk. 2 følger, at transport-
og bygningsministeren kan fastsætte regler om, at
Hovedstadens Letbane I/S skal tilbyde beboere, der er særligt
udsat for gener som følge af regulering efter § 3 e,
genhusning eller overtagelse af deres bolig. Transport- og
bygningsministeren kan herunder fastsætte regler om, at
kommunalbestyrelsen i bopælskommunen efter beboerens
anmodning skal anvise en genhusningsbolig af de boliger, som
kommunalbestyrelsen har anvisningsret til efter almenboligloven
eller får til rådighed efter byfornyelsesloven.
Transport- og bygningsministeren kan desuden fastsætte regler
om fremgangsmåden ved genhusning eller overtagelse, herunder
om vilkårene i aftaler om genhusning, omkostninger ved
genhusning og genhusningsaftalens ophør, herunder om at
aftalen ophører hvis den bolig, hvor der er gener, udlejes
eller anvendes til beboelse.
Med bestemmelsen er det hensigten, at
transport- og bygningsministeren kan fastsætte nærmere
regler om, hvornår beboere er berettiget til genhusning,
herunder vedrørende beboere med særlige behov, regler
om processen ved anmodning om genhusning, om genhusningsaftalens
omfang samt om dokumentation for flytteudgifter og andre udgifter,
der skal godtgøres af Hovedstadens Letbane I/S.
Transport- og bygningsministeren kan herudover
bl.a. fastsætte, at kommunalbestyrelsen i
bopælskommunen skal anvise en erstatningsbolig, hvis den
enkelte beboer ikke selv kan finde et egnet forslag. Kommunen kan
anvise såvel de boliger, som kommunen har anvisningsret til
efter almenboligloven, som lejligheder, kommunen får til
rådighed efter byfornyelsesloven. Lejemålet mellem
beboer og udlejer indgås efter de almindelige regler herom,
ligesom forholdet mellem kommunen og udlejerne fortsat reguleres af
de almindelige regler. Bestemmelsen indebærer ikke en
fravigelse heraf, men giver udtrykkelig hjemmel til, at det kan
pålægges kommunen at anvise de pågældende
beboere en bolig til brug for midlertidig genhusning, selv om det
ikke måtte være muligt at anvise hertil efter
almenboligloven og byfornyelselsloven.
Transport- og bygningsministeren kan endelig
fastsætte nærmere regler om, hvornår en aftale om
genhusning mellem beboeren og Hovedstadens Letbane I/S skal
ophøre, herunder bestemme, at aftalen ophører, hvis
den bolig, hvor der er gener, udlejes eller anvendes til
beboelse.
Bestemmelsen indebærer endvidere, at
transport- og bygningsministeren kan fastsætte regler om, at
beboere, der ejer deres bolig, kan anmode Hovedstadens Letbane I/S
om at købe boligen til markedsprisen (overtagelse). Dette
kunne eksempelvis være personer, der måtte være
særligt følsomme over for gener m.v. Dette vil
være relevant ved særlige personlige forhold, herunder
dokumenterede helbredsmæssige eller særlige
familiemæssige forhold. Det er en forudsætning, at det
er ejeren, som har fast bopæl i boligen.
Ved anmodning om overtagelse overtager
Hovedstadens Letbane I/S den pågældende bolig til eje
og kan gensælge boligen på et senere tidspunkt.
Eventuelle værditab eller værdistigninger er den
tidligere ejer uvedkommende. Overtagelse forudsætter, at
beboeren er ejer af boligen, og det er retligt muligt for
Hovedstadens Letbane I/S at købe boligen. Det kan f.eks.
være udelukket for andelsboliger, visse ejerlejligheder,
almene boligbyggerier m.v., eller hvor ejerforeningsvedtægter
udelukker Hovedstadens Letbane I/S som ejer.
Det følger af den foreslåede
bestemmelse i § 3 f, stk. 3, at
såfremt der ikke kan opnås en aftale mellem
Hovedstadens Letbane I/S og den berettigede efter stk. 1 og 2,
eller der opstår uenighed om en indgået aftale,
træffer Ekspropriationskommissionen for Statens
Ekspropriationer på Øerne afgørelse om
kompensation, genhusning og overtagelse efter reglerne udstedt i
medfør af § 3 e, stk. 1, og § 3 f, stk. 1 og 2.
Ekspropriationskommissionen kan, hvis kommissionen finder det
hensigtsmæssigt, behandle sådanne sager på
skriftligt grundlag, efter en høring af parterne i
overensstemmelse med forvaltningslovens regler herom.
Hvis en sag indbringes for
Ekspropriationskommissionen af beboeren eller ejeren, betaler
Hovedstadens Letbane I/S kompensation i overensstemmelse med sit
tilbud indtil endelig afgørelse foreligger. Genhusning kan
først iværksættes, fra det tidspunkt hvor der
foreligger en aftale eller en afgørelse herom, og i
mellemtiden udbetales kompensation. Hvis en beboer indbringer en
sag om kompensation for Ekspropriationskommissionen og efter en
periode ønsker at overgå til genhusning, er
vedkommende ikke afskåret herfra. Ekspropriationskommissionen
afgør herefter, om den hidtil udbetalte kompensation skal
forhøjes.
Kommissionen behandler sagen efter den
regulering, der er udstedt efter forslaget til §§ 3 e- f.
Efter den foreslåede § 3 f, stk.
4, skal sager om kompensation, genhusning og overtagelse i
øvrigt behandles af Ekspropriationskommissionen efter
reglerne i lov om fremgangsmåden ved ekspropriation
vedrørende fast ejendom.
Den foreslåede bestemmelse i § 3 f,
stk. 5, fastslår, at kompensation
og beløb ydet i forbindelse med genhusning efter regler
fastsat i medfør af § 3 f, stk. 1 og 2, ikke
indgår ved vurderingen af, om en person har ret til ydelser
fra det offentlige, og ikke medfører reduktion af
sådanne ydelser. Efter bestemmelsen skal der derfor ved
vurderingen af, om en person har ret til ydelser fra det offentlige
efter den øvrige lovgivning samt ved beregningen af disses
størrelse, bortses fra beløb, der er modtaget som
kompensation for forurening og gener som følge af
anlægsprojektet efter de regler, der er udstedt i
medfør af stk. 1 (kompensationen). Der foretages desuden
ikke fradrag i ydelserne fra det offentlige for
beløbene.
Reglen gælder også i den
situation, hvor Ekspropriationskommissionen og
Taksationskommissionen, jf. § 3 f, stk. 3, eller de
almindelige domstole træffer afgørelse om kompensation
og beløb ydet ved genhusning efter regler udstedt i
medfør af § 3 f, stk. 1 og 2. Bestemmelsen omfatter
alle offentlige ydelser og indebærer, at der skal bortses fra
kompensation for forurening og gener fra gennemførelsen af
anlægsprojektet ved tilkendelse, beregningen af
størrelsen og udbetalingen af disse ydelser. Bestemmelsen
gælder for alle beløb, som beboere og ejere modtager
fra Hovedstadens Letbane I/S, enten som kompensation for gener som
følge af anlægget af anlægsprojektet eller i
forbindelse med genhusning, herunder beløb til dækning
af flytteudgifter, og beløb til brug for etablering af
særlige og nødvendige indretninger m.v.
Bestemmelsen fastslår endelig, at
kompensation og øvrige beløb, herunder til
genhusning, er skattefri. Kompensationen og beløbene
medregnes ikke ved opgørelsen af modtagerens skattepligtige
indkomst. Overtagelsesprisen ved overtagelse er ikke omfattet af
skattefriheden og beskattes efter de gældende regler om
avance ved salg af fast ejendom.
Den foreslåede § 3 f, stk. 6, medfører, at når
transport- og bygningsministeren har udstedt regler i medfør
af § 3 f, stk. 1 og 2, herunder om genhusning, finder reglerne
i kapitel 9 i lov om byfornyelse og udvikling af byer ikke
anvendelse ved spørgsmål om sundhedsfare i bygninger,
som benyttes til bolig eller ophold for mennesker, som følge
af støjgener fra anlægget af
anlægsprojektet.
Bestemmelsen indebærer, at regler
udstedt i medfør af § 3 f, stk. 1, herunder om
genhusning, og at forurening og gener fra anlægget af
anlægsprojektet ikke efter lov om byfornyelse og udvikling af
byer kan betyde, at kommunalbestyrelsen kan træffe
afgørelse om, at en bygning er forbundet med sundhedsfare
(kondemnering), jf. byfornyelseslovens §§ 75-76, og at
der efter disse regler skal ydes genhusning, jf. byfornyelseslovens
§§ 61-63. Bestemmelsen betyder, at kommunalbestyrelsen
ved administration af byfornyelsesloven skal bortse fra forurening
og gener fra gennemførelsen af anlægsprojektet. De
øvrige regler i byfornyelseslovens kapitel 9 finder heller
ikke anvendelse.
Bestemmelsen har ingen betydning for
byfornyelseslovens regler i øvrigt, og det er fortsat muligt
at træffe afgørelse om kondemnering af andre grunde
end forurening og gener, der udgår fra gennemførelsen
af anlægsprojektet, herunder på grund af
sætningsskader, brand- eller sammenstyrtningsfare som
følge af gravearbejde m.v.
Det bemærkes, at denne bestemmelse
også gælder for verserende sager efter
byfornyelseslovens kapitel 9 ved lovens ikrafttræden.
Når transport- og bygningsministeren har udstedt regler efter
forslaget til § 3 f, stk. 1 og 2, vil kapitel 9 i
byfornyelsesloven ikke finde anvendelse ved verserende
spørgsmål om sundhedsfare i bygninger, som benyttes
til bolig eller ophold for mennesker, som følge af
støjgener fra anlægget af anlægsprojektet.
Beboerne vil herefter kunne genhuses efter de nye mere gunstige
regler, og eventuelle kondemneringssager m.v. efter kapitel 9 i
byfornyelsesloven bortfalder.
Til § 3
g
I medfør af den foreslåede §
3 g følger det at §§ 3 a-3 f finder tilsvarende
anvendelse på ændringer og udvidelser af
anlægsprojektet, der er tilladt efter § 3 b, stk. 1.
Bestemmelsen medfører bl.a., at
tilladte projektændringer også kan gennemføres
uden anvendelse af den i § 3 c nævnte lovgivning, at
klageadgangen efter de i § 3 d nævnte love er
afskåret også for afgørelser, som
vedrører ændringen eller udvidelsen, og at der er
mulighed for at fastsætte regler om forurening og gener efter
§§ 3 e og f.
Til nr. 7
Bestemmelsen i § 22, stk. 4, 1. pkt., i
lov om letbane på Ring 3, foreslås justeret,
således at henvisningen til vejl?ovens bestemmelser
svarer til den gældende vejlov.
Til nr.
8
Bestemmelsen i § 22, stk. 4, 2. pkt. og i
§ 23, stk. 3, i lov om letbane på Ring 3, foreslås
justeret, således at henvisningen til vejlovens bestemmelser
svarer til den gældende vejl?ov.
Til nr.
9
Bestemmelsen i § 22, stk. 4, 3. pkt., i
lov om letbane på Ring 3, foreslås justeret,
således at henvisningen til vejl?ovens bestemmelser
svarer til den gældende vejlov.
Til nr.
10
Bestemmelsen i § 24 i lov om letbane
på Ring 3, foreslås justeret, således at
bestemmelsen om, at vejlovens gæsteprincip finder anvendelse,
udvides til også at gælde i anlægsfasen.
Til nr.
11
Til § 24
a
Der foreslås, at der indsættes i
en ny § 24 a i lov om letbane på Ring 3, hvori det
fastsættes, hvad der skal gælde såfremt der ikke
kan opnås enighed med ledningsejeren, om hvordan planlagte
anlægsarbejder hvori og hvorover ledninger er anbragt kan
tilrettelægges.
Det skal i den forbindelse bemærkes, at
Hovedstadens Letbane I/S påtager sig at koordinere
ledningsomlægningerne bl.a. ved at indgå i en dialog
med ledningsejerne og ved at udarbejde ledningsprotokoller m.v.
Hovedstadens Letbane I/S skal således sørge for, at
arbejdet tilrettelægges på den mest
hensigtsmæssige måde.
Forsyningsledninger er vigtige
infrastrukturanlæg og det er anerkendt i gældende ret,
at vejmyndigheder i forbindelse med vejprojekter skal vise hensyn
til ledningerne. Formålet med bestemmelsen er at sikre, at
ledningsejeren får mulighed for at fremsætte forslag
til eventuelle ændringer af det planlagte
anlægsarbejde, når dette medfører, at
ledningsejeren skal afholde udgifter til arbejder på eller
flytning af ledningen. Ledningsejeren skal således inddrages
med henblik på at undersøge, hvordan
anlægsarbejde omfattet af § 24 kan
tilrettelægges på den samfundsøkonomisk mest
hensigtsmæssige måde.
Med bestemmelsen i § 24 a, stk. 1 foreslås, at transport- og
bygningsministeren kan gennemføre det planlagte
anlægsarbejde, hvis der ikke kan opnås enighed med
ledningsejeren om, hvordan anlægsarbejdet kan
tilrettelægges under hensyntagen til ledningsejeren. Det
forudsættes, at transport- og bygningsministeren forinden har
søgt at drøfte det planlagte anlægsarbejde med
ledningsejeren, med henblik på at arbejdet
tilrettelægges på den mest hensigtsmæssige
måde for både anlægsprojektet og ledningsejeren.
Det foreslås endvidere, at det fremgår direkte af
loven, at transport- og bygningsministeren kan påbyde, at
ledningsejeren udfører de ledningsarbejder, som er
nødvendige for gennemførelse af anlægsarbejdet.
Bestemmelsen skal sikre, at anlægsprojektet kan
gennemføres inden for de fastlagte tidsrammer. Samtidig skal
bestemmelsen administreres under hensyntagen til ledningsejerne med
henblik på at finde brugbare løsninger, der så
vidt muligt tilgodeser de forskellige forsyningsbehov.
Den foreslåede § 24 a, stk. 2 indebærer, at transport- og
bygningsministeren i særlige tilfælde kan udføre
de påbudte ledningsarbejder for Hovedstadens Letbane I/S'
eller ledningsejerens regning, hvor ledningsejeren ikke
udfører de påbudte ledningsarbejder og dermed
forsinker anlægsprojektet. Det vil omkostningsmæssigt
kunne lægges ledningsejeren til skade, såfremt
ledningsejeren ikke udfører eller bistår i forbindelse
med ledningsarbejdet, herunder som minimum ved tekniske anvisninger
(manglende iagttagelse af tabsbegrænsningspligt). Transport-
og bygningsministeren vil i givet fald være forpligtet til at
lade arbejderne på ledningerne udføre ved en anden med
faglig indsigt i det pågældende ledningsarbejde.
Særlige tilfælde kunne f.eks.
foreligge, hvis en forsinkelse af færdiggørelsen af
ledningsarbejder medfører store fordyrelser for Hovedstadens
Letbane I/S f.eks. i form af erstatninger eller kompensation til
andre entreprenører, der bliver forsinket i
udførelsen af deres arbejdsopgave.
I det omfang ledningsarbejder i medfør
af §§ 24-24 a måtte udgøre ekspropriation,
har lednings- og anlægsejeren efter lovforslagets § 24 b
krav på fuld erstatning for et eventuelt tab.
Til § 24
b
Bestemmelsen i § 24 b er relevant i
tilfælde omfattet af §§ 24 og 24 a, hvor
gæsteprincippet i vejlovens § 77, stk. 1, undtagelsesvis
måtte være fraveget ved aftale med den konsekvens, at
Hovedstadens Letbane I/S skal betale for den pågældende
ledningsomlægning.
Såfremt det ikke er muligt at
løse eventuelle betalingskrav ved aftale, foreslås det
med § 24 b, stk. 1, at
sådanne eventuelle betalingskrav fastsættes af
ekspropriations- og taksationsmyndighederne i henhold til lov om
fremgangsmåden ved ekspropriation vedrørende fast
ejendom.
Det foreslås med bestemmelsen i §
24 b, stk. 2, at reglerne i vejlovens
§ 103 skal finde anvendelse ved
erstatningsfastsættelsen, således at der i en eventuel
erstatning kan foretages fradrag for generelle og specielle
fordele. Erstatningen kan helt bortfalde, hvis indgrebet
skønnes at medføre større fordele for ejeren
end det tab, der påføres ejeren ved foranstaltningen.
Det foreslås efter bestemmelsen, at Hovedstadens Letbane I/S
afholder alle omkostninger hertil.
Til nr.
12
Det foreslås, at overskriften på
kapitel 5 affattes således: Delegation, domstolsprøve,
straf m.v. Den nye affattelse er en konsekvens af, at der med
§§ 25 og 25 d indsættes bestemmelser om
domstolsprøve og straf.
Til nr.
13
Til § 25
a
Med den foreslåede ændring, indsættes § 25 a i lov om
letbane på Ring 3. Med bestemmelsen får transport- og
bygningsministeren hjemmel til at bemyndige Hovedstadens Letbane
I/S til at kunne iværksætte ekspropriation efter §
30 i jernbaneloven til brug for anlægget af letbanen på
Ring 3. Jernbanelovens § 30, stk. 2 angiver de formål,
der kan eksproprieres til, bl.a. nyanlæg af jernbaner
(jernbaneloven gælder også for letbaner, jf. afsnit 2.8
i de almindelige bemærkninger), ændring af veje i
forbindelse med nyanlægget, foranstaltninger af hensyn til
udnyttelse, betjening, sikring, synlighed og drift på en
hensigtsmæssig måde, f.eks. adgangsveje,
arbejdsarealer, garager, værksteder,
administrationsbygninger, klimarelaterede
afværgeforanstaltninger m.v.
I overensstemmelse med fremgangsmåden
ved ekspropriation til statslige anlæg i medfør af
jernbanelovens § 30 forudsættes det, at ekspropriation
efter den foreslåede bestemmelse i § 25 a bl.a. skal
foregå således, at Hovedstadens Letbane I/S anmoder
transport- og bygningsministeren om at bemyndige Kommissarierne ved
Statens Ekspropriationer til at ekspropriere til et konkret
formål, jf. §§ 11 og 14 i lov om
fremgangsmåden ved ekspropriation vedrørende fast
ejendom.
Til § 25
b
Der foreslås indsat en § 25 b,
stk. 1, i lov om letbane på Ring
3, hvorved fastsættes, at Trafik- og Byggestyrelsen
udfører de opgaver, der fremgår af den
foreslåede nye § 3 b.
Det foreslås, at de opgaver, der
fremgår af forslaget til § 3 b henlægges til
Trafik- og Byggestyrelsen, for at gennemføre kravet i
VVM-direktivets artikel 9 a på lovens område. Artikel 9
a blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets
direktiv 2014/52/EU af 16. april 2014 om ændring af direktiv
2011/92/EU om vurdering af visse offentlige og private projekters
indvirkning på miljøet (ændring af
VVM-direktivet). Ændringsdirektivet trådte i kraft den
15. maj 2014 og skal implementeres senest den 16. maj 2017.
Det følger af artikel 9 a, stk. 1, at
medlemsstaterne skal sikre, at den eller de kompetente myndigheder
(VVM-myndigheder) udfører de opgaver, der følger af
direktivet, på objektiv vis og ikke befinder sig i en
situation, der giver anledning til interessekonflikt. Det
følger videre af artikel 9 a, stk. 2, at såfremt den
kompetente myndighed også er bygherren, skal medlemsstaterne
i det mindste, som led i deres strukturering af administrative
kompetencer, sørge for en passende adskillelse mellem
uforenelige funktioner i forbindelse med varetagelsen af opgaverne,
der følger af direktivet. Af betragtning nr. 25 i direktiv
2014/52/EU fremgår, i tilknytning til den nye artikel 9 a, at
interessekonflikter kan forebygges bl.a. gennem en
»funktionel adskillelse« mellem den kompetente
myndighed og bygherren.
Trafik- og Byggestyrelsen vil som en offentlig
myndighed være omfattet af bl.a. offentlighedsloven,
forvaltningsloven og miljøoplysningsloven ved
udførelsen af opgaverne efter anlægsloven.
I den nye § 25 b, stk. 2, foreslås det, at Trafik- og
Byggestyrelsen ved udførelsen af de opgaver, der
fremgår af § 3 b, er uafhængig af instruktioner om
den enkelte sags behandling og afgørelse.
Til § 25
c
Med den foreslåede § 25 c, stk. 1, indsættes en
søgsmålsfrist hvorved det sikres, at der efter en vis
periode ikke ved domstolene kan rejses tvivl om rigtigheden af en
afgørelse efter loven. Fristen gælder ethvert
søgsmål mod myndighederne, der forudsætter en
prøvelse af den pågældende afgørelse.
Søgsmålsfristen kan ikke fraviges af den myndighed,
der har truffet den pågældende afgørelse. Alle
afgørelser i medfør af loven vil - i anonymiseret
form i det omfang det vurderes hensigtsmæssigt - blive
bekendtgjort på Transport- og Bygningsministeriets
hjemmeside. Søgsmålsfristen regnes fra dagen, hvor
afgørelsen bekendtgøres eller er meddelt den
pågældende afhængig af, hvilket tidspunkt der
ligger sidst.
Det foreslås endvidere, at der
indsættes § 25 c, stk. 2, i
lov om letbane på Ring 3, som indebærer, at retten ved
søgsmål om forhold vedrørende miljøet,
der er omfattet af loven, skal påse, at omkostningerne ved
sagen ikke er uoverkommeligt høje for de berørte
parter. Forpligtelsen påhviler alle retsinstanser.
Bestemmelsen finder anvendelse på søgsmål om
afgørelser om aktindsigt i miljøoplysninger
såvel som andre søgsmål om forhold
vedrørende miljøet, der er omfattet af denne lov.
Bestemmelsen skal ses i sammenhæng med
de gældende regler i retsplejeloven. Udgangspunktet i loven
er, at den tabende part erstatter de udgifter, som den vindende
part har afholdt, forudsat disse har været fornødne
til sagens forsvarlige udførelse. Udgifter til bistand af
advokat m.v. erstattes med et passende beløb, og de
øvrige udgifter erstattes fuldt ud. I medfør af
retsplejelovens § 312, stk. 3, kan retten dog af egen drift
bestemme, at den tabende part ikke eller kun delvist skal erstatte
modparten de påførte udgifter, hvis særlige
grunde taler for det. Sådanne grunde vil kunne foreligge,
hvis omkostningerne i modsat fald vurderes at ville være
uoverkommeligt høje for den pågældende, hvor der
i henhold til lovgivningen eller internationale forpligtelser m.v.,
er et krav om, at de tilgængelige retsmidler ikke må
være uoverkommeligt dyre. Samtidig skal forslaget ses i
sammenhæng med reglerne i retsplejelovens kapitel 31 om bl.a.
retshjælp og fri proces.
Bestemmelsen har til hensigt at sikre
overholdelse af kravet i Århus-konventionen om, at de
tilgængelige retsmidler ikke må være
uoverkommeligt dyre. Bestemmelsen skal derfor forstås i
overensstemmelse med konventionen og VVM-direktivet samt
EU-Domstolens praksis.
§ 25 c gælder forhold
vedrørende miljøet, der er omfattet af dette
lovforslag. Det vil i alle tilfælde dreje sig om
søgsmål vedrørende afgørelser truffet af
eller handlinger og undladelser foretaget af en offentlig
myndighed, f.eks. som led i myndighedens tilsyn, hvor
afgørelsen, handlingen eller undladelsen er genstand for
søgsmålet.
Med den foreslåede nye bestemmelse i
§ 25 c, stk. 2, i lov om letbane på Ring 3, skabes der
hjemmel til, at der i de regler, der fastsættes efter den
foreslåede § 3 e, kan fastsættes regler om straf i
form af bøde for overtrædelse af bestemmelserne i
reglerne.
Den foreslåede § 25 c, stk. 2, i
lov om letbane på Ring 3, giver mulighed for at der kan
pålægges selskaber m.v. strafansvar efter reglerne i
straffelovens kapital 5.
Der henvises i øvrigt til afsnit 2.9 og
afsnit 7.4 i de almindelige bemærkninger.
Til nr.
14
Det foreslås, at der indsættes et
nyt bilag 1 til loven, som erstatter det tidligere kortbilag til
loven.
Desuden indsættes et bilag 2 til den
foreslåede nye bestemmelse i § 3 c.
Til §
2
Det foreslås, at der foretages en
konsekvensrettelse i § 8, stk. 3, i lov om Metroselskabet I/S
og Udviklingsselskabet By & Havn I/S, således at navnet
»Ring 3 Letbane I/S« erstattes med »Hovestadens
Letbane I/S«. Den foreslåede ændring er en
konsekvens af lovforslagets § 1, nr. 2.
Til §
3
Det foreslås, at der indsættes en
ændringsbestemmelse i lov om trafikselskaber, som giver
trafikselskabet på Sjælland hjemmel til at kunne
varetage opgaven med indkøb af letbanetrafik, såfremt
der indgås en aftale med Hovedstadens Letbane I/S herom.
Udgifterne til drift af Letbanen på Ring 3 vil fortsat skulle
afholdes af Region Hovedstaden og de 11 kommuner, jf. lovens
kapitel 3.
Hovedstadens Letbane I/S vil således,
ved en aftale med trafikselskabet på Sjælland, kunne
overlade trafikkøberansvaret på Letbanen på Ring
3 til trafikselskabet, således at trafikselskabet skal
stå for udbud af letbanetrafikken.
Til §
4
Det foreslås, at loven træder i
kraft den 1. april 2016.
Bilag 1
Lovforslaget sammenholdt med gældende
ret
| | | Gældende
formulering | | Lovforslaget | | | | | | § 1 | | | | | | I lov nr. 165 af 26. februar 2014 om letbane
på Ring 3, som ændret ved § 130 i lov nr. 686 af
27. maj 2015, foretages følgende ændringer: | | | | | | 1. Som fodnote
til lovens titel indsættes: »1) Loven indeholder bestemmelser, der
gennemfører dele af Europa-Parlamentets og Rådets
direktiv 2011/92/EU af 13. december 2011 om vurdering af visse
offentlige og private projekters indvirkning på
miljøet, EU-Tidende 2012, nr. L 26, side 1 og
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/52/EU af 16.
april 2014 om ændring af direktiv 2011/92/EU af 13. december
2011 om vurdering af visse offentlige og private projekters
indvirkning på miljøet, EU-Tidende 2014, nr. 124, side
1.« | | | | | | 2. Overalt i
loven ændres »Ring 3 Letbane I/S« til:
»Hovedstadens Letbane I/S«, og »Ring 3 Letbane
I/S'« til: »Hovedstadens Letbane I/S'«. | | | | Kapitel 1 Oprettelse af Ring
3 Letbane I/S, definition af anlægsprojektet og udarbejdelse
af VVM-redegørelse | | 3. I
overskriften til kapitel 1 ændres
»udarbejdelse af VVM-redegørelse« til:
»miljømæssige vurderinger«. | | | | § 2. Ring 3
Letbane I/S forestår projektering af en letbane på Ring
3, herunder gennemførelse af forberedende arbejder. Stk.2.
Linjeføringen for letbanen på Ring 3 fremgår af
bilag 1 til loven. | | 4. I § 2, stk. 1, indsættes efter
»projektering«: », anlæg og
drift«. | | | | | | 5. § 2, stk. 2, affattes
således: »Stk.
2. Linjeføringen for letbanen på Ring 3 med
stationer, kontrol- og vedligeholdelsescenter og omformerstationer
fremgår af bilag 1 til loven.« | | | | | | Efter § 3 indsættes i kapitel 1: »§ 3 a.
Anlægget af letbanen på Ring 3, jf. § 2, skal
gennemføres inden for rammerne af de udførte
vurderinger af projektets indvirkninger på miljøet,
jf. dog § 3 b. ? § 3 b.
Ændringer eller udvidelser af anlægsprojektet, som kan
være til skade for miljøet, må ikke
påbegyndes uden tilladelse fra Trafik- og Byggestyrelsen, jf.
§ 25 b. Stk. 2. Trafik-
og Byggestyrelsen afgør på grundlag af en anmeldelse
fra Hovedstadens Letbane I/S, om der skal udarbejdes en supplerende
VVM-redegørelse, inden der gives tilladelse efter stk. 1.
Vurderer Trafik- og Byggestyrelsen, at der skal udarbejdes en
supplerende VVM-redegørelse, udarbejder Hovedstadens Letbane
I/S denne. Trafik- og Byggestyrelsen foretager
offentliggørelse af den supplerende VVM-redegørelse
med henblik på høring af offentligheden og
berørte myndigheder. Stk. 3.
Bestemmelser i anden lovgivning, som fastsætter krav om
vurdering af virkninger på miljøet (VVM), finder ikke
anvendelse på ændringer og udvidelser omfattet af stk.
1. Stk. 4. Trafik-
og Byggestyrelsens afgørelser efter stk. 1 og 2 og efter
regler fastsat i medfør af stk. 5 kan ikke indbringes for
anden administrativ myndighed. Stk. 5.
Transport- og bygningsministeren kan efter forhandling med
miljø- og fødevareministeren fastsætte
nærmere regler om 1) anmeldelse efter stk. 2 af ændringer
eller udvidelser af anlægsprojektet til Trafik- og
Byggestyrelsen, 2) pligt for andre myndigheder og Hovedstadens
Letbane I/S til at give de oplysninger, der er nødvendige
for Trafik- og Byggestyrelsens vurdering af ændringer eller
udvidelser efter stk. 2, 3) gennemførelse af Trafik- og
Byggestyrelsens vurdering efter stk. 2 og om indholdet af
VVM-redegørelsen, 4) vilkår for tilladelsen efter stk. 1
og 5) offentliggørelse, herunder om
udelukkende digital annoncering, af afgørelser efter stk. 1
og 2 og af den supplerende VVM-redegørelse. ? § 3 c.
Beskyttelsesmæssige hensyn efter naturbeskyttelsesloven for
så vidt angår arealer, der er nødvendige for
gennemførelse af anlægget nævnt i § 2,
varetages af transport- og bygningsministeren efter denne lov. Kort
over naturlokaliteter omfattet af naturbeskyttelsesloven
fremgår af bilag 2 til loven. ? § 3 d.
Kommunalbestyrelsens eller en statslig myndigheds afgørelser
vedrørende anlægsprojektet, jf. § 2, som
træffes efter lov om naturbeskyttelse, lov om
miljøbeskyttelse samt regler udstedt i medfør af
disse love, kan ikke påklages til anden administrativ
myndighed, jf. dog stk. 2. Stk. 2.
Kommunalbestyrelsens afgørelser vedrørende
anlægsprojektet, jf. § 2, i henhold til de love, der er
nævnt i stk. 1, kan påklages af Hovedstadens Letbane
I/S til transport- og bygningsministeren. Stk. 3.
Transport- og bygningsministeren kan overtage kommunalbestyrelsens
beføjelser efter de love, der er nævnt i stk. 1, i en
nærmere bestemt sag vedrørende anlægsprojektet,
jf. § 2. Stk. 4.
Transport- og bygningsministerens afgørelser af klager efter
stk. 2, hvor ministeren har overtaget kommunalbestyrelsens
beføjelser efter stk. 3, kan ikke påklages til anden
administrativ myndighed. Stk. 5. De
kommunale tilsynsmyndigheder fører ikke tilsyn med
kommunalbestyrelsens afgørelser omfattet af stk. 1. Stk. 6.
Transport- og bygningsministeren kan til brug for behandlingen af
sager efter stk. 2 og 3 fastsætte regler om
kommunalbestyrelsens pligt til at tilvejebringe oplysninger til
brug for en vurdering af forhold, der reguleres efter de love, der
er nævnt i stk. 1, inden for den pågældende
kommune. ?? § 3 e.
Transport- og bygningsministeren kan fastsætte regler om
forurening og gener fra anlægget nævnt i § 2.
Transport- og bygningsministeren kan herunder fastsætte
regler om egenkontrol og om tilsyn og håndhævelse,
herunder at afgørelser om tilsyn og håndhævelse
af regler fastsat efter denne bestemmelse ikke kan indbringes for
anden administrativ myndighed. Stk. 2. Lov om
miljøbeskyttelse og regler udstedt i medfør heraf
finder ikke anvendelse på forurening og gener fra de dele af
anlægget af letbanen på Ring 3, der er omfattet af
regler udstedt efter stk. 1. Det samme gælder
afgørelser truffet i medfør af lov om
miljøbeskyttelse. ? § 3 f.
Fastsætter transport- og bygningsministeren regler i
medfør af § 3 e, stk. 1, kan ministeren samtidig
fastsætte regler om, at Hovedstadens Letbane I/S skal tilbyde
kompensation til beboere, som kan udsættes for gener som
følge af regler udstedt i medfør af § 3 e, stk.
1. Transport- og bygningsministeren kan herunder fastsætte
regler om kredsen af de berettigede, størrelsen af
kompensationen, udbetaling, frister, renter m.v. Stk. 2.
Transport- og bygningsministeren kan fastsætte regler om, at
Hovedstadens Letbane I/S skal tilbyde beboere, der er særligt
udsat for gener som følge af transport- og
bygningsministerens regulering af forholdene i medfør af
§ 3 e, stk. 1, genhusning eller overtagelse af deres bolig.
Transport- og bygningsministeren kan herunder fastsætte
regler om, at kommunalbestyrelsen i bopælskommunen efter
beboerens anmodning skal anvise en genhusningsbolig. Transport- og
bygningsministeren kan desuden fastsætte regler om
fremgangsmåden ved genhusning eller overtagelse, herunder om
vilkårene i aftaler om genhusning, omkostninger ved
genhusning og genhusningsaftalens ophør, herunder
fastsætte regler om, at aftalen ophører, hvis den
bolig, hvor der er gener, udlejes eller anvendes til
beboelse. Stk. 3.
Opnås der ikke en aftale mellem Hovedstadens Letbane I/S og
den berettigede til kompensation, genhusning eller til overtagelse
af deres bolig i medfør af regler udstedt efter stk. 1 og 2,
eller opstår der uenighed om en indgået aftale,
træffer Ekspropriationskommissionen for Statens
Ekspropriationer på Øerne afgørelse om
kompensation, genhusning og overtagelse efter de regler, der er
udstedt i medfør af stk. 1 og 2. Stk. 4. Sager om
kompensation, genhusning og overtagelse behandles i øvrigt
af Ekspropriationskommissionen for Statens Ekspropriationer
på Øerne efter reglerne i lov om fremgangsmåden
ved ekspropriation vedrørende fast ejendom. Stk. 5.
Kompensation og beløb ydet ved genhusning efter reglerne i
stk. 1 og 2 indgår ikke ved vurderingen af, om en person har
ret til ydelser fra det offentlige, og medfører ikke
reduktion af sådanne ydelser. Kompensationen og
beløbene medregnes endvidere ikke ved opgørelsen af
modtagerens skattepligtige indkomst. Stk. 6. Har
transport- og bygningsministeren fastsat regler efter stk. 1 og 2,
herunder om genhusning, finder reglerne i kapitel 9 i lov om
byfornyelse og udvikling af byer ikke anvendelse ved
spørgsmål om sundhedsfare i bygninger, som benyttes
til bolig eller ophold for mennesker, som følge af
støjgener fra anlægget af anlægsprojektet. ? § 3 g.
§§ 3 a-3 f samt regler udstedt i medfør heraf
finder tilsvarende anvendelse på ændringer og
udvidelser af anlægsprojektet, der er tilladt efter § 3
b, stk. 1.« | | | | § 22.
--- Stk. 2-3.
---- Stk. 4.
Afslår transportministeren ejerens anmodning om overtagelse
efter stk. 1-3, eller opnås der ikke enighed om erstatningens
størrelse, kan ejeren påklage transportministerens
afgørelse til de taksationsmyndigheder, der er nævnt i
§§ 57 og 58 i lov om offentlige veje.
Taksationsmyndighederne afgør, om ejerens krav efter stk.
1-3 skal imødekommes, og fastsætter i så fald
erstatning for arealets overtagelse efter § 51, stk. 1 og 2, i
lov om offentlige veje. Ved taksationsmyndighedernes behandling
finder §§ 58 a-62 i lov om offentlige veje tilsvarende
anvendelse. | | 7. I § 22, stk. 4, 1. pkt., ændres
»§§ 57 og 58« til: »§§ 105 og
106«. 8. I § 22, stk. 4, 2. pkt., og i § 23, stk. 3, ændres
»§ 51, stk. 1 og 2,« til: »§
103«. 9. I § 22, stk. 4, 3. pkt., ændres
»§§ 58 a-62« til: »§§
107-111«. | | | | § 23.
--- Stk.
1-2----- Stk. 3. Ved
erstatningsfastsættelsen finder § 51, stk. 1 og 2, i lov
om offentlige veje anvendelse. | | | | | | § 24. §
106 i lov om offentlige veje om gæsteprincippet finder
anvendelse på ledningsarbejder i forbindelse med projektering
og forberedende arbejder på Ring 3 Letbane, jf. §
2. | | 10. I §
24 ændres »§ 106« til: »§ 77,
stk. 1,« og »projektering og forberedende arbejder
på« ændres til: »projektering, herunder
forberedende arbejder, og ved anlæg af«. 11. Efter
§ 24 indsættes i kapitel
4: Ȥ 24
a. Kan der ikke opnås enighed med ejere af
ledningsanlæg omfattet af § 24 om, hvordan planlagte
anlægsarbejder på de arealer, hvori eller hvorover
ledningerne er anbragt, kan tilrettelægges, kan transport- og
bygningsministeren, efter at have meddelt ledningsejeren, at det
planlagte anlægsarbejde på arealet påbegyndes,
gennemføre arbejdet og kræve bestemte ledningsarbejder
udført af ledningsejeren. Stk. 2.
Transport- og bygningsministeren kan i særlige tilfælde
lade de ledningsarbejder, der er nævnt i stk. 1,
udføre for Hovedstadens Letbane I/S' eller ledningsejerens
regning, jf. § 24. § 24 b.
Erstatning som følge af en afgørelse truffet i
medfør af §§ 24 og 24 a fastsættes, hvis der
ikke kan indgås aftale herom, af ekspropriations- og
taksationsmyndighederne i henhold til lov om fremgangsmåden
ved ekspropriation vedrørende fast ejendom. Stk. 2. Ved
erstatningsfastsættelsen finder reglerne i § 103 i lov
om offentlige veje anvendelse. Hovedstadens Letbane I/S afholder
alle omkostninger forbundet hermed.« | | | | Kapitel 5 Delegation og
ikrafttræden m.v. | | 12.
Overskriften til kapitel 5 affattes
således: »Kapitel 5 Delegation,
domstolsprøvelse, straf m.v. 13. Efter
§ 25 indsættes i kapitel
5: Ȥ 25
a. Transport- og bygningsministeren kan bemyndige
Hovedstadens Letbane I/S til som anlægsmyndighed at
iværksætte ekspropriation efter § 30 i
jernbaneloven til anlæg af letbanen på Ring 3, jf.
§ 2. § 25 b.
Trafik- og Byggestyrelsen udfører de opgaver, der
fremgår af § 3 b. Stk. 2. Ved
udførelsen af de opgaver, der fremgår af § 3 b,
er Trafik- og Byggestyrelsen uafhængig af instruktioner om
den enkelte sags behandling og afgørelse. § 25 c.
Søgsmål til prøvelse af afgørelser efter
denne lov eller de regler, der fastsættes i medfør af
loven, skal være anlagt, inden seks måneder efter at
afgørelsen eller beslutningen er meddelt adressaten eller
offentliggjort. Stk. 2. Ved
søgsmål om forhold vedrørende miljøet,
der er omfattet af denne lov, skal retten påse, at
omkostningerne ved sagen ikke er uoverkommeligt høje for de
berørte parter. § 25 d. I
regler, der udstedes efter § 3 e kan der fastsættes
straf i form af bøde for overtrædelse af bestemmelser
i reglerne. Stk. 2. Der kan
pålægges selskaber m.v. (juridiske personer)
strafansvar efter reglerne i straffelovens 5. kapitel.« 14. Som bilag 1 og 2 indsættes bilag 1 og 2 til
denne lov. | | | | | | § 2 | | | | | | I lov nr. 551 af 6. juni 2007 om
Metroselskabet I/S og Udviklingsselskabet By & Havn I/S, som
ændret ved § 1 i lov nr. 632 af 14. juni 2011, § 2
i lov nr. 526 af 27. maj 2013, § 27 i lov nr. 165 af 26.
februar 2014 og § 2 i lov nr. 156 af 18. februar 2015,
foretages følgende ændring: | | | | § 8--- Stk.
1-2--- Stk. 3.
Direktionen i Metroselskabet I/S skal tillige være direktion
i Ring 3 Letbane I/S, og Metroselskabet I/S skal stille de
nødvendige medarbejdere og øvrige ressourcer til
rådighed for varetagelse af Ring 3 Letbane I/S' virksomhed,
jf. § 5 i lov om letbane på Ring 3, indtil
transportministeren udtræder af Ring 3 Letbane
I/S.« | | 1. To steder i
§ 8, stk. 3, ændres
»Ring 3 Letbane I/S« til: »Hovedstadens Letbane
I/S«, og »Ring 3 Letbane I/S'« ændres til:
»Hovedstadens Letbane I/S'«. | | | | | | § 3 | | | | | | I lov om trafikselskaber, jf.
lovbekendtgørelse nr. 323 af 20. marts 2015, foretages
følgende ændring: | | | | § 5--- Stk.
1-11---- | | 2. I § 5 indsættes som stk. 12: »Stk.
12. Trafikselskabet på Sjælland kan efter aftale
med Hovedstadens Letbane I/S varetage opgaver vedrørende
driften af letbanen på Ring 3.« | | | | | | § 4 | | | | | | Loven træder i kraft den 1. april
2016. | | | |
|
Bilag 2
![Hastighedsgrænser](/RIPics/20151/CH158/CH158_5_2.png)
Officielle noter
1)
Loven indeholder bestemmelser, der gennemfører dele af
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13.
december 2011 om vurdering af visse offentlige og private
projekters indvirkning på miljøet, EU-Tidende 2012,
nr. L 26, side 1, og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
2014/52/EU af 16. april 2014 om ændring af direktiv
2011/92/EU af 13. december 2011 om vurdering af visse offentlige og
private projekters indvirkning på miljøet, EU-Tidende
2014, nr. L 124, side 1.