Fremsat den 25. oktober 2023 af transportministeren (Thomas Danielsen)
Forslag
til
Lov om ændring af lov om anlæg og
drift af en fast forbindelse over Femern Bælt med
tilhørende landanlæg i Danmark og lov om Sund og
Bælt Holding A/S
(Bevarelse af produktionsområdet ved
Rødbyhavn og fravigelse af elforsyningsloven)
§ 1
I lov nr. 575 af 4. maj 2015 om anlæg og
drift af en fast forbindelse over Femern Bælt med
tilhørende landanlæg i Danmark, som ændret ved
lov nr. 792 af 4. maj 2021, foretages følgende
ændringer:
1.
Efter § 1 indsættes:
Ȥ 1 a. Sund &
Bælt Holding A/S kan bevare produktionsområdet og de
produktionsfaciliteter, der er opført til brug for
fremstilling af tunnelelementer til den faste forbindelse over
Femern Bælt, efter at fremstillingen af sådanne
tunnelelementer er afsluttet, samt foretage de dispositioner, som
er nødvendige med henblik herpå. Kort over
området med angivelse af de omhandlede produktionsfaciliteter
fremgår af lovens bilag 8.
Stk. 2. Femern
A/S skal foretage de dispositioner, som er nødvendige for,
at Sund & Bælt Holding A/S kan bevare
produktionsområdet og de opførte
produktionsfaciliteter som nævnt i stk. 1.
Stk. 3.
Bevarelse af produktionsområdet og de opførte
produktionsfaciliteter efter stk. 1 skal ske inden for rammerne af
de gennemførte miljøkonsekvensvurderinger af
bevarelse af produktionsområdet og de opførte
produktionsfaciliteter.
Stk. 4. Ved
bevarelsen af produktionsområdet og de opførte
produktionsfaciliteter efter stk. 1 udfører Sund &
Bælt Holding A/S afværgeforanstaltninger i henhold til
de gennemførte miljøkonsekvensvurderinger af
bevarelse af produktionsområdet og de opførte
produktionsfaciliteter.«
2. I
§ 12, stk. 1, ændres
»§ 50 og« til: »§ 50,«, og
», jf. kapitel 2,« ændres til: »og §
65 b, stk. 1,«.
3. I
§ 12 indsættes som stk. 4-6:
»Stk. 4.
Byggelovens § 16, stk. 1, om byggetilladelse og
bygningsreglementet finder ikke anvendelse i forhold til det
produktionsområde og de produktionsfaciliteter, der
opføres til etableringen af den faste forbindelse over
Femern Bælt, samt i forbindelse med de nødvendige
aktiviteter til bevarelse af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne efter §§ 1 og 1 a.
Stk. 5. Lov om
elforsyning finder ikke anvendelse på Femern A/S'
elforsyningsaktiviteter til jernbanedrift.
Stk. 6.
Transportministeren fastsætter nærmere regler for
Femern A/S' elforsyningsaktiviteter.«
4.
Efter § 12 indsættes:
Ȥ 12 a. Arbejder efter
§ 1 a kræver ikke dispensation eller tilladelse efter
regler nævnt i § 12, stk. 1.
Stk. 2. Regler
nævnt i § 12, stk. 2, finder ikke anvendelse ved
udførelse af arbejder efter § 1 a.«
5. I
§ 13,
stk. 1, indsættes efter »jf. §§ 1 og
2,«: »og bevarelse af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne, jf. § 1 a,« og efter
»jf. dog stk. 2«: »og 3«.
6. I
§ 13 indsættes efter stk. 2
som nyt stykke:
»Stk. 3.
Kommunalbestyrelsens afgørelser i henhold til de i stk. 1
nævnte love kan påklages til
transportministeren.«
Stk. 3-6 bliver herefter stk. 4-7.
7. I
§ 13, stk. 3, der bliver stk. 4,
indsættes efter »anlægsprojektet«:
»eller bevarelse af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne«.
8. I
§ 13, stk. 4, der bliver stk. 5,
indsættes efter »stk. 2«: »og 3«, og
»stk. 3« ændres til: »stk. 4«.
9. I
§ 13, stk. 6, der bliver stk. 7,
ændres »stk. 2 og 3« til: »stk.
2-4«.
10. I
§ 27 indsættes efter stk. 3
som nyt stykke:
»Stk. 4.
Transportministeren bemyndiges til ved ekspropriation at erhverve
de arealer og rettigheder, der er nødvendige for bevarelse
af produktionsområdet og de opførte
produktionsfaciliteter, jf. § 1 a.«
Stk. 4 bliver herefter stk. 5.
11.
Som bilag 8 indsættes bilag 1 til
denne lov.
§ 2
I lov nr. 588 af 24. juni 2005 om Sund og
Bælt Holding A/S, som ændret ved blandt andet lov nr.
1739 af 27. december 2016 og senest ved lov nr. 808 af 9. juni 2020
foretages følgende ændringer:
1.
Efter § 8 indsættes:
Ȥ 8 a.
Transportministeren kan bemyndige Sund & Bælt Holding A/S
eller et selskab ejet af Sund & Bælt Holding A/S til at
stifte et selskab, som har til formål at indtræde som
ejer af produktionsområdet og produktionsfaciliteterne ved
Rødbyhavn, jf. § 1 a, stk. 1.«
2. I
§ 10, stk. 5, indsættes
efter »§§ 5-7«: »og 8 a«.
§ 3
Stk. 1. Loven
træder i kraft dagen efter bekendtgørelsen i
Lovtidende.
Stk. 2. Regler udstedt i
medfør af § 13, stk. 3, i lov nr. 575 af 4. maj 2015 om
anlæg og drift af en fast forbindelse over Femern Bælt
med tilhørende landanlæg i Danmark, som ændret
ved lov nr. 792 af 4. maj 2021, forbliver i kraft, indtil de
ophæves eller afløses af regler udstedt i
medfør af § 13, stk. 4, i lov om anlæg og drift
af en fast forbindelse over Femern Bælt med tilhørende
landanlæg i Danmark, jf. denne lovs § 1, nr. 7.
Bilag 1
Bilag 8
![Bilag 8](/RIPics/20231/DG685/DG685_1_0.jpg)
Camp/beboelsesfaciliteter, betonelementfabrik
(tunnelelementfabrik), oplagsplads og arbejdshavn er beliggende
inden for den rødstiplede linje. Sejlrenden til
arbejdshavnen er beliggende inden for den blåstiplede
linje.
Bemærkninger til lovforslaget
Almindelige
bemærkninger | Indholdsfortegnelse | | 1. | Indledning | 2. | Lovforslagets
baggrund | 3. | Lovforslagets
hovedpunkter | | 3.1. | Bevarelse af
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne | | 3.2. | Fravigelse af anden
lovgivning | | | 3.2.1. | Gældende ret - Byggeloven | | | 3.2.2. | Transportministeriets overvejelser og den
foreslåede ordning | | | 3.2.3. | Gældende ret - Fravigelse af
elforsyningsloven | | | 3.2.4. | Transportministeriets overvejelser og den
foreslåede ordning | | | 3.2.5. | Gældende ret - Planloven,
naturbeskyttelsesloven, herunder
artsfredningsbekendtgørelsen, skovloven, museumsloven,
landbrugsloven og kystbeskyttelsesloven | | | 3.2.6. | Transportministeriets overvejelser og den
foreslåede ordning | | 3.3. | Ekspropriation | | | 3.3.1. | Gældende ret | | | 3.3.2. | Transportministeriets overvejelser og den
foreslåede ordning | | 3.4. | Ejerskabet af
produktionsfaciliteterne | | | 3.4.1. | Gældende ret | | | 3.4.2. | Transportministeriets overvejelser og den
foreslåede ordning | 4. | Økonomiske
konsekvenser og implementeringskonsekvenser for det
offentlige | 5. | Økonomiske og
administrative konsekvenser for erhvervslivet mv. | 6. | Administrative
konsekvenser for borgerne | 7. | Klimamæssige
konsekvenser | 8. | Miljø- og
naturmæssige konsekvenser | | 8.1. | Indledning og
baggrund | | 8.2. | Samfundsmæssige
forhold | | | 8.2.1. | Landskab | | | 8.2.2. | Friluftsliv | | | 8.2.3. | Arealinddragelse | | | | 8.2.3.1. | Fysisk og visuel barrierevirkning og
fragmentering | | | | 8.2.3.2. | Adgang og forbindelsesforhold | | | | 8.2.3.3. | Bevægelsesmuligheder i naturen | | | | 8.2.3.4. | Naturoplevelser | | | | 8.2.3.5. | Kulturobservationer | | | | 8.2.3.6. | Forringelse af planer om kommunal
udvikling af friluftslivet | | | 8.2.4. | Materielle goder | | | 8.2.5. | Befolkning og sundhed | | | 8.2.6. | Trafik | | 8.3. | Natur- og
biodiversitet | | | 8.3.1. | Planter og dyr | | | | 8.3.1.1. | Bundplanter og -dyr | | | | 8.3.1.2. | Havpattedyr og fugle på havet | | | 8.3.2. | Natura 2000 | | | 8.3.3. | Bilag IV-arter | | 8.4. | Overflade- og grundvand
og vandkvalitet | | | 8.4.1. | Overfladevand | | | | 8.4.1.1. | Vandløb | | | | 8.4.1.2. | Søer | | | 8.4.2. | Grundvand | | | 8.4.3. | Vandkvalitet | | 8.5. | Emissioner | | | 8.5.1. | Luft | | | 8.5.2. | Støj og vibrationer | | 8.6. | Hydrografi og
kystmorfologi | | | 8.6.1. | Hydrografi | | | 8.6.2. | Kystmorfologi | | 8.7. | Stormflodssikring | | 8.8. | Kumulative
påvirkninger | 9. | Forholdet til
EU-retten | | 9.1. | VVM-direktivet | | 9.2. | Habitat- og
fuglebeskyttelsesdirektivet | | 9.3. | Århus-konventionen | | 9.4. | Vandrammedirektivet og
Havstrategidirektivet | 10. | Hørte
myndigheder og organisationer mv. | 11. | Sammenfattende
skema | |
|
1. Indledning
Med lov nr. 575 af 4. maj 2015 om anlæg og drift af en
fast forbindelse over Femern Bælt med tilhørende
landanlæg i Danmark (herefter: anlægsloven) bemyndigede
Folketinget Femern A/S til at anlægge og drive en
sænketunnel under Femern Bælt. Som led i
anlægsarbejdet er der etableret en arbejdshavn øst for
Rødbyhavn på Lollands sydkyst, og der er i tilknytning
hertil udlagt et område til produktion af tunnelelementer til
sænketunnelen under Femern Bælt. Der er i den
forbindelse etableret produktionsfaciliteter.
Lovforslaget har navnlig til formål at sikre det
fornødne retlige grundlag for bevarelse af
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne ved
Rødbyhavn, når fremstillingen af tunnelelementer til
kyst til kyst-delen af Femern Bælt-forbindelsen er afsluttet,
samt at sikre et fortsat statsligt ejerskab af
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne.
Folketingets meddelelse om vedtagelse samt stadfæstelse og
ikrafttrædelse af lovforslaget vil udgøre godkendelsen
af de udførte miljøkonsekvensvurderinger.
Det foreslås, at Sund & Bælt Holding A/S
bemyndiges til at bevare produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne, når fremstillingen af
tunnelelementer til anlægget af kyst til kyst-delen af Femern
Bælt-forbindelsen er afsluttet. Produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne bevares med henblik på anvendelse
for fremtidige anlægsprojekter. Femern A/S ejer på
nuværende tidspunkt produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne og har indgået en aftale med det
entreprenørkonsortium, der har ansvaret for at opføre
bl.a. tunnelelementfabrikken - Femern Link Contractors (FLC) - om,
at FLC ikke skal fjerne arbejdshavnen og nedrive
produktionsfaciliteterne. Det er en betingelse for aftalens
gennemførelse, at lovforslaget vedtages.
Genanvendelse af produktionsfaciliteterne forventes at
muliggøre kortere anlægsfaser og billiggørelse
af fremtidige anlægsprojekter samt at bidrage til at sikre
fastholdelse af de kompetencer på Lolland, som er kommet til
med anlæggelsen af Femern Bælt-forbindelsen.
Bygningsværkerne og arbejdshavnen mv. vurderes at have en
teknisk restlevetid på cirka 25 år efter afslutningen
af produktionen af tunnelelementer til Femern
Bælt-forbindelsen.
Genanvendelse forventes desuden at medføre en reduktion
af miljø- og klimapåvirkningerne, da der ikke skal
bruges ressourcer på at etablere produktionsfaciliteter til
fremstilling af betonkonstruktioner eller lignende til fremtidige
anlægsprojekter andre steder. De i dette lovforslag
omhandlede produktionsfaciliteter og arbejdshavn kan dog
tænkes at skulle fjernes efter den forventede tekniske
levetid på cirka 25 år, efter produktionen af
tunnelelementer til Femern Bælt-forbindelsen er
afsluttet.
De produktionsfaciliteter, som Sund
& Bælt Holding A/S bemyndiges til at bevare som
følge af de ændringer, der foreslås, omfatter
navnlig følgende:
-
Tunnelelementfabrikken. Dette omfatter alle de faciliteter, der
anvendes til selve produktionen af tunnelelementer, herunder
navnlig de tre fabrikshaller, udendørsfaciliteter til
produktion af specialtunnelelementer, faciliteter til udrustning og
søsætning af tunnelelementer, eventuelle
betonblandeanlæg inklusive siloer og øvrige
faciliteter til intern oplagring og transport af
støbematerialer, lagerhaller, lagerarealer,
værksteder, kontorbygninger, mandskabsfaciliteter,
elforsyningsanlæg og vandrensningsanlæg.
- Arbejdshavnen.
Dette omfatter hele arbejdshavnen, som anvendes til modtagelse af
materialer og bugsering af de færdige tunnelelementer,
herunder havnebassinet.
- Oplagspladser.
Oplagene tjener til opbevaring af jord og virker samtidigt
støjafskærmende.
- Campområde.
Campområdet muliggør etablering af boliger for de
medarbejdere på tunnelelementfabrikken, der ikke har mulighed
for at overnatte i eget hjem.
Produktionsområdet og produktionsfaciliteterne er vist i
lovforslagets bilag 1.
Lovforslaget vil endvidere indebære, at Femern A/S,
ligesom Banedanmark, undtages for elforsyningsloven, for så
vidt angår Femern A/S' elforsyningsvirksomhed i forbindelse
med Femern Bælt-forbindelsen, og at transportministeren
bemyndiges til at fastsætte nærmere regler for Femern
A/S' elforsyningsvirksomhed.
Endelig vil lovforslaget indebære, at der indføres
hjemmel i lov om Sund og Bælt Holding A/S til, at Sund &
Bælt Holding A/S eller et selskab ejet af Sund &
Bælt Holding A/S bemyndiges til, efter transportministerens
beslutning, at stifte et selskab, som har til formål at
indtræde som den fremadrettede ejer af tunnelelementfabrikken
og arbejdshavnen mv. ved Rødbyhavn, jf. bilag 8. Bestyrelsen
i Sund & Bælt Holding A/S skal godkende stiftelsen af
selskabet. Bestyrelsen i Sund & Bælt Holding A/S skal
også godkende det stiftede selskabs vedtægter, herunder
ændringer i disse. Væsentlige beslutninger i relation
til ejerskabet, organiseringen og lignende af det stiftede selskab
skal ligeledes forelægges og godkendes af bestyrelsen i Sund
& Bælt Holding A/S. Når lovforslaget er vedtaget,
vil der kunne arbejdes videre med en model og analyseres
nærmere for det fremtidige ejerskab og organisering, herunder
i dialog med markedet. En mulig model kan være, at Sund &
Bælt Holding A/S ikke har en aktiv rolle og derved ikke er
involveret i forretningsmæssige beslutninger, men at Sund
& Bælt Holding A/S udbyder en koncession på driften
eller på anden måde udbyder driften. Efter vedtagelse
af lovforslaget fastsætter transportministeren hurtigst
muligt, gennem vedtægterne for Sund & Bælt Holding
A/S, den præcise organisering på baggrund af en aftale
i forligskredsen herom.
Det bemærkes i den forbindelse, at en eventuel
påvirkning af Femern Bælt-projektets økonomi vil
blive neutraliseret ved overdragelsen. Femern A/S vil således
økonomisk blive stillet, som hvis projektet var
gennemført som oprindeligt besluttet, og selskabet vil
således hverken opnå en gevinst ved bevarelsen af
produktionsfaciliteterne eller blive pålagt omkostninger
herved.
2. Lovforslagets baggrund
Med anlægsloven blev Femern A/S bemyndiget til at
anlægge, finansiere og drive en fast forbindelse over Femern
Bælt. Den faste forbindelse over Femern Bælt
anlægges som en sænketunnel mellem Rødbyhavn
på Lolland og Puttgarden på Fehmarn i Tyskland som en
kombineret vej- og jernbaneforbindelse bestående af en
firesporet motorvej med nødspor og en dobbeltsporet,
elektrificeret jernbane.
Af anlægslovens § 7 fremgår det, at
anlægsprojektet skal gennemføres inden for rammerne af
de udførte vurderinger af indvirkninger på
miljøet, jf. dog §§ 8 og 9. Ifølge
§§ 8 og 9 kan ændringer eller udvidelser af
anlægsprojektet, som kan være til skade for
miljøet, ikke påbegyndes uden tilladelse fra
Trafikstyrelsen. Af forarbejderne til § 7 fremgår det,
at Femern A/S med Folketingets vedtagelse af anlægsloven blev
bemyndiget til at gennemføre anlægsprojektet i
overensstemmelse med bestemmelserne i lovforslagets §§ 1
og 2. Der henvises til Folketingstidende 2014-15 (1. samling),
tillæg A, L 141 som fremsat, side 26.
Det følger heraf, at det har været en
grundlæggende forudsætning for projektet, at
tunnelelementfabrikken og arbejdshavnen mv. var midlertidige
anlæg, som skulle nedtages efter anlægsfasens
afslutning. Dette vilkår for projektet er bl.a. afspejlet i
miljøgodkendelsen af tunnelelementfabrikken samt i de
foretagne miljøvurderinger for hele anlægsprojektet,
som lå til grund for anlægslovens vedtagelse.
Området skulle herefter retableres til bar mark og
erstatningsnatur.
I den politiske aftale om Infrastrukturplan 2035 af 28. juni
2021 fremgår det, at "parterne ser positivt på
muligheden for, at Sund & Bælt bevarer den kommende
tunnelelementfabrik, som etableres ved Rødbyhavn på
Lolland i forbindelse med Femern Bælt-forbindelsen".
Den 23. juni 2022 godkendte forligskredsen, at Femern A/S kunne
indgå en betinget tillægsaftale med FLC om at bevare og
overtage produktionsfaciliteterne og produktionsområdet,
når produktionen af tunnelelementer til Femern
Bælt-forbindelsen er afsluttet. Femern A/S indgik den 30.
juni 2022 en betinget tillægsaftale med FLC.
Tillægsaftalen er betinget af, at der opnås lovhjemmel
til, at Femern A/S bevarer produktionsfaciliteterne og
produktionsområdet.
Det foreslås med dette lovforslag, at
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne ved
Rødbyhavn bevares efter afslutningen af anlægsfasen
for den faste forbindelse over Femern Bælt. Lovforslaget
indebærer ikke ændringer i anlægslovens regler
vedrørende driften af den faste forbindelse over Femern
Bælt efter anlægsfasens afslutning.
Femern Bælt-forbindelsens virkninger på
miljøet er beskrevet og vurderet i de
miljømæssige undersøgelser af projektet
'VVM-redegørelse for den faste forbindelse over Femern
Bælt (kyst-kyst), herunder vurderingen af
anlægsprojektets indvirkning på Natura
2000-områder'.
Indvirkningerne på miljøet som følge af
bevarelse af produktionsområdet og produktionsfaciliteterne
er beskrevet og vurderet i den supplerende
miljøkonsekvensrapport. Indholdet heraf er beskrevet
nærmere nedenfor i afsnit 8.
3. Lovforslagets hovedpunkter
3.1. Bevarelse
af produktionsområdet og produktionsfaciliteterne
Produktionsområdet indeholder som hovedelementer
tunnelelementfabrikken, arbejdshavnen, oplagspladserne og
campområdet. Området og produktionsfaciliteterne er
vist i lovforslagets bilag 1. Det er disse produktionsfaciliteter,
som ændringsloven vil give Sund & Bælt Holding A/S
mulighed for at bevare efter afslutningen af anlægsfasen for
Femern Bælt-forbindelsen.
Til brug for anlæg af Femern
Bælt-forbindelsen er eller vil navnlig følgende
bygninger og anlæg blive opført, som ifølge
lovforslaget kan bevares:
- Haller til
præfabrikation af armering
- Haller til
støbning af betonelementer
- Cementsiloer
- Lagerhaller
- Oplag af
materialer til betonfremstilling
-
Kontorbygninger
-
Parkeringspladser
-
Mandskabsfaciliteter
Foran støbehallerne er der etableret lave og dybe
søsætningsbassiner, hvorfra der er adgang til Femern
Bælt gennem flydeporte og adgangskanaler. Foran de ydre
søsætningsbassiner er der blevet etableret moler, der
beskytter arbejdshavnen og søsætningsbassinerne mod
bølgepåvirkninger.
I forbindelse med arbejdshavnen er der etableret ca. 1.000 meter
kajstrækning til de skibe, der leverer byggematerialer, samt
de fartøjer, der anvendes i forbindelse med de marine
operationer. Alle disse dele af arbejdshavnen ved Rødbyhavn
indgår også som en del af produktionsområdet og
kan ifølge lovforslaget bevares.
Produktionsområdet indeholder også oplagspladser med
støjvold udenom, som virker støjafskærmende og
tjener til opbevaring af navnlig opgravede havbundsmaterialer,
inden de oprindeligt skulle finde endelig anvendelse i kyst til
kyst-projektet f.eks. til opfyldning af arbejdshavnen.
I anlægsfasen er der blevet anlagt og opgraderet i alt ca.
fem kilometer asfalteret vej med tilhørende fællessti
til tunnelelementfabrikken og midlertidige beboelsesfaciliteter.
Der er etableret en adgangsvej til campområdet fra
Færgevej, der er forlagt øst for Strandholm i forhold
til den eksisterende adgangsvej til gården. Adgangsvej til
Strandholm fra Østersøvej er forlagt mod vest og
hedder Strandholmsøvej. Det foreslås, at disse
adgangsveje i produktionsområdet bevares.
Der er desuden etableret en midlertidig sti langs den forlagte
hovedkanal, som giver en direkte vej fra campområdet til
indgangen for produktionsområdet. Derudover er der etableret
en fællessti fra Færgevej øst/adgang til
produktionsområdet og øst om produktionsområdet
til diget for at opretholde den regionale stiforbindelse samt en
adgangsvej til arbejdshavnen. Det foreslås ligeledes, at
disse stier og denne adgangsvej bevares, således at adgangen
til produktionsområdet og arbejdshavnen kan bevares.
I hvilket omfang, det vil være hensigtsmæssigt at
bevare de forskellige faciliteter, afhænger af behovet i
forbindelse med kommende projekter. Loven giver således
mulighed for bevarelse, men forpligter ikke Sund & Bælt
Holding A/S til at bevare alle dele af
produktionsfaciliteterne.
3.2. Fravigelse af anden lovgivning
Byggeloven
3.2.1. Gældende ret
Efter bygningsreglementets (BR18) § 4, nr. 1, gælder
bygningsreglementet ikke for bl.a. tunneler samt midlertidige
konstruktioner og anlæg, der er nødvendige for i dette
tilfælde tunnelbyggeriet.
Det fremgår af bemærkningerne til anlægsloven,
at denne undtagelse i bygningsreglementet i forhold til kyst til
kyst-projektet skal fortolkes sådan, at den omfatter enhver
konstruktion, anlæg eller bygning, som midlertidigt
opføres udelukkende til brug for anlæg af kyst til
kyst-projektet. Det fremgår i den sammenhæng, at det
indebærer, at de midlertidige konstruktioner, anlæg og
bygninger, der opføres i projektområdet, og som er
nødvendige for at gennemføre tunnelbyggeriet,
herunder tunnelelementfabrikken og arbejdshavnen med
tilhørende produktionsfaciliteter, ikke er omfattet af
bygningsreglementet. Dette omfatter eksempelvis skure til vagter
ved indgangen, skure til entreprenørens administrative
personale, kantinebygninger, mandskabsskure, betonstationer,
værksteder, lagerfaciliteter, kontrolcentre,
bygningsfaciliteter til førstehjælps- og
brandberedskab samt faciliteter til indkvartering og rekreative
aktiviteter. Der henvises til Folketingstidende (1. samling),
2014-15, tillæg A, L 141 som fremsat, side 64.
Byggelovens øvrige regler finder fortsat anvendelse i
forbindelse med anlægsprojektet, herunder § 4, stk. 1,
litra d, om brandsikkerhed, som suppleres af beredskabslovens
regler, der heller ikke er fraveget.
Efter byggelovens § 2, stk. 1, litra a og b, finder
byggeloven anvendelse ved tilbygning til bebyggelse og ved
ombygning af eller andre forandringer i bebyggelse, som er
væsentlige i forhold til bestemmelser i loven eller de i
medfør af loven udfærdigede bestemmelser.
Efter byggelovens § 2, stk. 1, litra c, finder byggeloven
anvendelse ved ændringer i benyttelse af bebyggelse, som er
væsentlige i forhold til bestemmelser i loven eller de i
medfør af loven udfærdigede bestemmelser. Efter §
16, stk. 1, 1. pkt., må arbejder omfattet af § 2 ikke
påbegyndes uden byggetilladelse. Hvis bygninger og
konstruktioner, som er opført som midlertidige og dermed
undtaget fra bygningsreglementets krav, skal bevares efter
anlægsfasens afslutning, vil der efter ministeriets
opfattelse være tale om en væsentlig ændring i
benyttelsen, jf. § 2, stk. 1, litra c, som udløser krav
om byggetilladelse, jf. § 16, og opfyldelse af
bygningsreglementets krav.
3.2.2. Transportministeriets overvejelser og den
foreslåede ordning
Det foreslås, at byggelovens § 16, stk. 1, og
bygningsreglementet ikke finder anvendelse i forhold til det
produktionsområde og de produktionsfaciliteter, der
opføres til etableringen af den faste forbindelse over
Femern Bælt, efter fremstillingen af tunnelelementer er
afsluttet, samt i forbindelse med nødvendige aktiviteter til
bevarelse af produktionsområdet og produktionsfaciliteterne
ved Rødbyhavn.
Ændringen vil indebære, at produktionsfaciliteterne,
der er opført som midlertidige anlæg med henblik
på nedrivning efter anlægsfasens afslutning og dermed
undtaget fra byggetilladelseskravet og bygningsreglementet, kan
bevares efter afslutningen af anlægsfasen af den faste
forbindelse over Femern Bælt uden byggetilladelse og uden
fremadrettet at skulle leve op til reglerne i bygningsreglementet,
herunder ved fremtidige ændringer i de
produktionsfaciliteter, der er opført som midlertidige
anlæg. Byggelovens øvrige regler finder fortsat
anvendelse, herunder i forhold til brandsikkerhed.
Det foreslås, at ombygninger af de anlæg, der er
opført som midlertidige til brug for anlæg af den
faste forbindelse over Femern Bælt (kyst til kyst-projektet),
også fremadrettet kan ske uden byggetilladelse, efter
byggelovens § 16, stk. 1, og uden at byggeriet skal leve op
til reglerne i bygningsreglementet. Det vurderes således ikke
at være hensigtsmæssigt, hvis f.eks.
tunnelelementfabrikken, som er under opførelse uden
byggetilladelse som et midlertidigt anlæg, som følge
af en beslutning om bevarelse af anlægget fremadrettet kan
være omfattet af bygningsreglementet og krav om
byggetilladelse i forbindelse med eventuelle ombygninger mv. til
brug for andre infrastrukturprojekter. Beslutningen om bevarelse
påvirker derved ikke vilkårene for
gennemførelsen af Femern Bælt-forbindelsen.
Hvis der efter Femern Bælt-forbindelsens afslutning
måtte blive behov for opførelse af ny bebyggelse,
tilbygninger mv., vil der skulle indhentes byggetilladelse hertil,
og de vil skulle overholde bygningsreglementet.
Fravigelse af elforsyningsloven
3.2.3. Gældende ret
Det følger af anlægslovens § 40, stk. 1, at
Femern A/S er infrastrukturforvalter for jernbaneforbindelsen
på den faste forbindelse over Femern Bælt. Det
indebærer bl.a., at Femern A/S leverer
kørestrøm til jernbanevirksomheder, der benytter de
jernbaneanlæg, som Femern A/S ejer og driver.
Et eldistributionsnet er i elforsyningslovens § 5, nr. 9,
defineret som et kollektivt elforsyningsnet, der har til
formål at levere elektricitet til en ubestemt kreds af
elforbrugere, samt net, som ejes af en kollektiv
elforsyningsvirksomhed, og som har til formål at forbinde en
forbruger direkte med transmissionsnettet.
Elforsyningsloven fastsætter særlige krav til
eldistributionsvirksomheders ejerskab og drift af
eldistributionsnet, herunder selskabskrav og krav om
forbrugerindflydelse i elforsyningslovens kapitel 7 og
bevillingsmæssige krav i elforsyningslovens kapitel 8.
Af jernbanelovens § 22, stk. 1, følger at lov om
elforsyning finder ikke anvendelse på Banedanmarks
elforsyningsaktiviteter. Det følger af stk. 2, at
Banedanmark forsyner jernbanevirksomhederne med
kørestrøm. Transportministeren fastsætter
nærmere regler herfor. I medfør af § 22, stk. 2,
er udstedt bekendtgørelse nr. 2514 af 13. december 2021 om
Banedanmarks levering af kørestrøm.
Femern A/S aftager strøm fra Energinets transmissionsnet
til brug for Femern Bælt-forbindelsens
kørestrømsforsyning mv. og vil derfor normalt
være omfattet af elforsyningslovens krav til
eldistributionsvirksomheder.
3.2.4. Transportministeriets overvejelser og den
foreslåede ordning
Elforsyningslovens krav til eldistributionsvirksomheder tager
ikke sigte på en virksomhed som Femern A/S, og det vil
være vanskeligt for Femern A/S at efterleve kravene i
elforsyningsloven. Det er derfor fundet hensigtsmæssigt at
undtage Femern A/S fra elforsyningslovens anvendelsesområde
og i stedet bemyndige transportministeren til at fastsætte
nærmere regler for denne del af Femern A/S' virksomhed.
Det foreslås på denne baggrund, at Femern A/S i sin
egenskab af infrastrukturforvalter for jernbaneforbindelsen
på den faste forbindelse over Femern Bælt undtages fra
reglerne i elforsyningsloven på samme måde som
Banedanmark, og at transportministeren tilsvarende bemyndiges til
at fastsætte nærmere regler for Femern A/S'
eldistributionsaktiviteter til jernbanedrift i denne
sammenhæng.
Planloven, naturbeskyttelsesloven, herunder
artsfredningsbekendtgørelsen, skovloven, museumsloven,
landbrugsloven og kystbeskyttelsesloven
3.2.5. Gældende ret
Efter anlægslovens § 12, stk. 1, kræver
udførelse af arbejder efter §§ 1, 2 og 11 ikke
dispensation eller tilladelse efter § 50 og § 65, stk.
1-3, jf. kapitel 2, i lov om naturbeskyttelse og § 35, stk. 1,
i lov om planlægning. Det følger desuden af stk. 2, at
reglerne om kommune- og lokalplaner i lov om planlægning,
§§ 20, 22 og 26 a i lov om naturbeskyttelse, kapitel 4 i
bekendtgørelse om fredning af visse dyre- og plantearter og
pleje af tilskadekommet vildt, §§ 8-13 og 26-28 i lov om
skove, kapitel 8 og 8 a i museumsloven, lov om landbrugsejendomme
og kapitel 1 a-4 i lov om kystbeskyttelse ikke finder anvendelse
ved udførelse af arbejder efter §§ 1, 2 og 11 i
anlægsloven.
De nævnte regler er således fraveget i forhold til
den faste forbindelse over Femern Bælt.
3.2.6. Transportministeriets overvejelser og den
foreslåede ordning
Det foreslås, at arbejder efter § 1 a i
anlægsloven ikke kræver dispensation eller tilladelse
efter de i § 12, stk. 1, nævnte regler. Det
foreslås også, at de nævnte regler i § 12,
stk. 2, ikke finder anvendelse ved udførelse af arbejder
efter § 1 a i denne lov. Det fremgår således, at
de i § 12, stk. 1 og 2, nævnte regler også er
fraveget, for så vidt angår bevarelse af
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne, sådan
som de er opført til brug for anlæggelsen af den faste
forbindelse over Femern Bælt. Det betyder f.eks., at
bevarelse af produktionsfaciliteterne ikke udløser krav om
plangrundlag eller tilladelse eller dispensation mv. i henhold til
de nævnte lovbestemmelser. Fravigelsen indebærer, at
selve den fysiske bevarelse af produktionsfaciliteterne med
placeringen ved Rødbyhavn efter anlægsfasens
afslutning ikke forudsætter yderligere administrative
tilladelser i henhold til den omhandlede lovgivning.
Hvis der efter afslutning af anlægsarbejdet med Femern
Bælt-forbindelsen måtte blive behov for tilbygning
eller andre fysiske ændringer i forbindelse med det bevarede
produktionsanlæg, vil der være krav om tilladelse eller
dispensation mv. i henhold til de omhandlede regler alt efter de
nærmere omstændigheder. Yderligere drift af
produktionsfaciliteterne ud over driften til brug for den faste
forbindelse over Femern Bælt, som har opnået
miljøgodkendelse, vil også kræve en ny
miljøgodkendelse mv., jf. nærmere nedenfor om
miljøbeskyttelseslovens regler.
Den øvrige natur- og miljølovgivning gælder
fortsat, i det omfang disse love og bestemmelser ikke udtrykkeligt
er fraveget ved anlægsloven eller i medfør af anden
lov. Det gælder bestemmelser i lov om jagt og
vildtforvaltning, lov om naturbeskyttelse, lov om vandløb,
lov om skove, lov om vandforsyning mv., lov om
miljøbeskyttelse og regler udstedt i medfør af disse
love.
Det foreslås, at det også, for så vidt
angår eventuelle afgørelser angående bevarelse
af produktionsfaciliteterne, gælder, at afgørelser
ikke kan påklages til anden administrativ myndighed. Dog vil
kommunalbestyrelsens afgørelser vedrørende bevarelse
af produktionsområdet og produktionsfaciliteterne kunne
påklages til transportministeren.
3.3. Ekspropriation
3.3.1. Gældende ret
Anlægslovens kapitel 6 regulerer transportministerens
adgang til ved ekspropriation at erhverve arealer og rettigheder og
i øvrigt på forskellig vis råde over arealer til
brug for anlæg og drift af anlægsprojektet.
Ved anlægslovens § 27 er transportministeren
bemyndiget til ved ekspropriation at erhverve de arealer og
rettigheder, der er nødvendige for anlæg og drift af
anlægsprojektet eller ændringer heraf. Der er erhvervet
en række arealer og rettigheder ved ekspropriation af hensyn
til gennemførelsen af anlægsprojektet af den faste
forbindelse over Femern Bælt.
Ved anlægslovens § 29 har transportministeren
fået adkomst til hele matr. nr. 244ed og en del af matr. nr.
244k og 244ø Rødby Markjorder, som er markeret
på anlægslovens bilag 6.
Derudover har ministeren ved anlægslovens §§
30-32 fået ret til midlertidigt at råde over en
række andre matrikler. Bestemmelserne indebærer, at
ministeren har ret til at råde over arealer som markeret
på bilag 5, 6 og 7 til anlægsloven indtil den 31.
december 2023. Ifølge bemærkninger til
anlægsloven, jf. Folketingstidende 2014-15 (1. samling),
tillæg A, L 141 som fremsat, side 96, kræver fortsat
råden herefter, at der træffes
ekspropriationsbeslutning, jf. anlægslovens § 27. Ejeren
kan på ethvert tidspunkt inden den 31. december 2023
kræve, at transportministeren overtager arealet permanent mod
fuld erstatning.
Femern A/S ejer ikke hele produktionsområdet, men
råder over arealer i henhold til ovennævnte
bestemmelser.
3.3.2. Transportministeriets overvejelser og den
foreslåede ordning
Med de foreslåede ændringer skabes i
overensstemmelse med grundlovens § 73 en lovhjemmel til, ved
ekspropriation, at erhverve de arealer og rettigheder, der er
nødvendige for bevarelse af produktionsområdet,
herunder tunnelelementfabrikken og arbejdshavnen mv. ved
Rødbyhavn. Der henvises herudover til afsnit 3.1, som
indeholder en beskrivelse af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne.
De under afsnit 3.3.1. nævnte arealer, som
transportministeren har adkomst til efter anlægslovens §
29, eller har fået ret til midlertidigt at råde over
efter anlægslovens §§ 30-32, vil være
nødvendige at ekspropriere for at kunne bevare
produktionsområdet, da ministerens adgang til områderne
bortfalder den 31. december 2023.
Idet transportministeren efter den nugældende § 27
alene er bemyndiget til ved ekspropriation at erhverve de arealer
og rettigheder, der er nødvendige for anlæg og drift
af anlægsprojektet eller ændringer heraf, er det
nødvendigt at udvide den gældende
ekspropriationshjemmel for at kunne erhverve ovennævnte
arealer til brug for bevarelse af produktionsområdet.
Det foreslås derfor med § 27,
stk. 4, at transportministeren desuden bemyndiges til at
foretage ekspropriation til brug for bevarelse af
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne efter
anlægsfasens afslutning.
Ekspropriation til brug for bevarelse af
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne vil i
øvrigt som med ekspropriation efter den nugældende
§ 27, stk. 1, skulle ske efter reglerne herom i lov om
fremgangsmåden ved ekspropriation vedrørende fast
ejendom, jf. anlægslovens § 27, stk. 4.
3.4. Ejerskabet af produktionsfaciliteterne
3.4.1. Gældende ret
Produktionsområdet og produktionsfaciliteterne ved
Rødbyhavn ejes i dag af Femern A/S som en del af Femern
Bælt-forbindelsen, jf. anlægsloven. Organisatorisk er
Femern A/S en del af Sund & Bælt-koncernen og stiftet med
det formål at projektere, anlægge og drive den kommende
faste forbindelse over Femern Bælt.
Sund & Bælt-koncernen består af en række
selskaber, som på vegne af staten varetager opgaver inden for
transport og infrastruktur. Koncernen reguleres af lov om Sund og
Bælt Holding A/S, som fastlægger rammen for koncernens
virksomhed, herunder de enkelte selskabers formål og opgaver.
Dette omfatter bl.a. drift mv. af Storebæltsforbindelsen, de
danske landanlæg til Øresundsforbindelsen og de danske
landanlæg til den kommende Femern Bælt-forbindelse.
Derudover ejer selskabet tre kommercielle selskaber, BroBizz A/S,
BroBizz Operatør A/S og Sund og Bælt Partner A/S. For
de tre sidstnævnte selskaber fremgår det af lov om Sund
og Bælt Holding A/S, at der ikke må udstedes garantier
til disse selskaber fra de selskaber, der har adgang til at optage
statsgaranterede lån og benytte statslige genudlån.
På samme vis hæfter staten ikke for disse selskabers
forpligtelser. De øvrige af koncernens selskaber har derimod
adgang til under visse betingelser at optage statsgaranterede
lån og benytte statslige genudlån. Disse selskaber er
yderligere karakteriseret ved, at den almindelige selskabsret er
fraveget ved, at transportministeren kan pålægge
selskaberne generelle og specielle instrukser for deres virksomhed,
ligesom selskabernes vedtægter og ændringer heri skal
godkendes af transportministeren.
I praksis varetages alle koncernens aktiviteter via
moderselskabet Sund & Bælt Holding A/S. I kraft af
koncernens aktiviteter med drift og vedligehold af kritisk
infrastruktur og gennemførelse af megaprojekter med
tætte grænseflader til den øvrige
transportinfrastruktur i Danmark har selskabet tæt kontakt og
samarbejde med Transportministeriet på linje med f.eks.
Vejdirektoratet og Banedanmark. Ud over den almindelige daglige
kontakt med Transportministeriets departement afholder selskabets
centrale ledelsesorgan bl.a. kvartalsmøder med
transportministeren, ligesom transportministeren optræder som
statens eneaktionær på selskabets
generalforsamlinger.
3.4.2. Transportministeriets overvejelser og den
foreslåede ordning
Det danske samfund har behov for, at der er produktions- og
udskibningsfaciliteter til blandt andet fremtidige
infrastrukturprojekter, der blev aftalt i Infrastrukturplanen 2035
eller til andre store anlægsprojekter. Det er
Transportministeriets vurdering, at ejerskabet af
produktionsfaciliteterne bør forblive i statsligt regi med
henblik på at sikre, at adgangen til produktionsfaciliteterne
bevares, samt at fremtidige statslige infrastrukturprojekter
får adgang hertil. Samtidig skal det sikres, at
produktionsfaciliteternes eventuelle overskudskapacitet også
kan komme det private marked til gavn.
Sund & Bælt Holding A/S har stor erfaring med at
gennemføre store anlægsprojekter og at drive kritisk
infrastruktur. Transportministeriet vurderer derfor, at ejerskabet
af produktionsfaciliteterne mest hensigtsmæssigt bør
forblive i Sund & Bælt-koncernen. Ejerskab i Sund &
Bælt-koncernen sikrer endvidere, at produktionsfaciliteterne
er under statslig kontrol og kan stilles til rådighed i
forbindelse med gennemførelse af statslige projekter.
Det foreslås derfor, at Sund & Bælt Holding A/S
eller et selskab ejet af Sund & Bælt Holding A/S
bemyndiges til, efter transportministerens beslutning, at stifte et
selskab, som har til formål at indtræde som den
fremadrettede ejer af tunnelelementfabrikken, arbejdshavn mv. ved
Rødbyhavn. Ejerskabet af produktionsfaciliteterne
foreslås dermed udskilt i et selvstændigt selskab
på linje med selskabets øvrige aktiviteter, men uden
statsgaranti svarende til koncernens kommercielle selskaber. Den
nærmere selskabsretlige organisering vil ske inden for
selskabslovens almindelige regler og vil således kunne ske
ved spaltning, aktivoverdragelse, fusion, apportindskud eller
på anden vis. Der vil med den foreslåede bestemmelse
kunne ske koncernintern overdragelse af produktionsfaciliteterne
ved Rødbyhavn.
Når lovforslaget er vedtaget, stadfæstet og
trådt i kraft, vil der blive analyseret en konkret
organiseringsmodel. En mulig model kan være, at Sund &
Bælt Holding A/S ikke har en aktiv rolle og derved ikke er
involveret i forretningsmæssige beslutninger, men at Sund
& Bælt Holding A/S udbyder en koncession på
driften, indgår lejeaftaler eller tilsvarende. Efter
vedtagelse af lovforslaget fastsætter transportministeren
gennem vedtægterne for Sund & Bælt Holding A/S, den
præcise organisering på baggrund af en aftale i
forligskredsen herom, hvori blandt andet en businesscase for
bevarelse af tunnelelementfabrikken indgår.
Overdragelse af ejerskabet af produktionsfaciliteterne fra Sund
& Bælt Holding A/S til et nyt selskab vil først
blive effektueret, når transportministeren træffer
beslutning herom. Bestyrelsen i Sund & Bælt Holding A/S
skal godkende stiftelsen af det nye selskab.
Staten vil - via Sund & Bælt Holding A/S - bevare
kontrollen over produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne, og staten kan gøre sin indflydelse
gældende i forhold til ejerskabet, organiseringen mv. via
selskabets generalforsamling. Det foreslås i
forlængelse heraf, at vedtægterne for selskabet, og
ændringer heri, skal godkendes af Sund & Bælt
Holding A/S.
Derudover foreslås det, at væsentlige beslutninger i
relation til ejerskabet, organiseringen og lignende af
tunnelelementfabrikken skal godkendes af Sund & Bælt
Holding A/S. Beslutninger af denne karakter skal i medfør af
lovforslaget forelægges til Sund & Bælt Holding
A/S' beslutning, eventuelt på en generalforsamling, inden den
effektueres. Det bemærkes hertil, at vedtægterne for
Sund & Bælt Holding A/S tilsvarende skal tilpasses,
således at det heraf fremgår, hvordan Sund &
Bælt Holding A/S eller et selskab ejet af Sund &
Bælt Holding A/S fremadrettet skal varetage ejerskabet af
tunnelelementfabrikken, arbejdshavnen mv. ved Rødbyhavn.
4. Økonomiske konsekvenser og
implementeringskonsekvenser for det offentlige
Bevarelse af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne indebærer, at fabrikken med
tilhørende faciliteter kan genbruges til nye projekter og
aktiviteter efter afslutning af anlægsarbejdet med Femern
Bælt-forbindelsen. Eventuelle positive og/eller negative
konsekvenser vil blive kvantificeret i forbindelse med de konkrete
projekter og aktiviteter, som i fremtiden vil finde sted i
produktionsområdet.
Det er forventningen, at genbrug af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne kan medføre positive konsekvenser
for staten ved at billiggøre fremtidige statslige
anlægsprojekter. En bevarelse af produktionsområdet vil
derudover potentielt medføre lavere risici ved - og
hurtigere færdiggørelse af - fremtidige projekter.
Lovforslaget medfører ikke administrative konsekvenser
for staten.
Lovforslaget medfører ikke økonomiske konsekvenser
for regionerne.
Lovforslaget medfører ikke administrative konsekvenser
for regionerne.
Lovforslaget medfører ikke økonomiske konsekvenser
for kommunerne.
Lovforslaget medfører ingen administrative konsekvenser
for kommunerne.
Afhængig af hvilke konkrete projekter, der skal
udføres på fabrikken, kan Lolland Kommune få en
række administrative opgaver i forbindelse med
myndighedsbehandling mv. Dette vil blive vurderet i forbindelse med
de konkrete projekters anlægslove.
Lovforslaget har ingen implementeringskonsekvenser for det
offentlige.
5. Økonomiske og administrative konsekvenser for
erhvervslivet mv.
Lovforslaget medfører ingen økonomiske eller
administrative konsekvenser for erhvervslivet. Når der er
truffet beslutning om det fremtidig ejerskab og den fremtidige
anvendelse af produktionsområdet, er det forventningen, at
bevarelse af produktionsfaciliteterne vil have positive
økonomiske konsekvenser for erhvervslivet ved at bidrage til
en øget økonomisk aktivitet og lokalisering i
nærområdet og i regionen.
Lovforslaget har ikke administrative konsekvenser for
erhvervslivet.
6. Administrative konsekvenser for borgerne
Lovforslaget har ikke administrative konsekvenser for
borgerne.
7. Klimamæssige konsekvenser
Udledningen af drivhusgasser fra driften af
produktionsområdet vil lokalt kunne have en mindre betydning
for Lollands Kommunes mulighed for at nå deres
reduktionsmål i 2030.
Den maksimale årlige udledning fra drift og vedligehold
fra produktionsområdet er opgjort til ca. 6.400 ton CO2E i 2020. Det vil i mindre omfang kunne
påvirke Lolland Kommunes mulighed for at nå
reduktionsmålene på 70 pct. i 2030. Denne
påvirkning forventes dog at blive kraftigt reduceret hen mod
2030 (til ca. 300 ton årligt).
Det er relevant at notere, at en bevarelse af
produktionsområdet vil spare op til 150.000 ton CO2E ved ikke at skulle anlægge nye
produktionsfaciliteter til kommende projekter i Danmark et andet
sted. Derudover vil 3.100 ton CO2E
kunne spares ved kun at skulle nedrive ét
produktionsanlæg og ikke to.
Der vil endvidere skulle foretages vedligeholdelsesarbejde, der
vil udlede ca. 300 ton CO2E,
så den totale besparelse for kommende projekter vil blive ca.
153.000 ton eller ca. 4 pct. af fremstillingserhverv og
bygge-anlægssektorens udledninger i 2030. Denne
væsentlige besparelse taler for en løsning, der
bevarer produktionsområdet på Lolland, da det vil have
en positiv effekt på det nationale CO2-regnskab.
8. Miljø- og naturmæssige
konsekvenser
8.1. Indledning og baggrund
Konklusionerne nedenfor bygger på en fornyet
miljøkonsekvensvurdering, som har været i
høring fra den 23. juni 2023 til den 18. august 2023.
Formålet med lovforslaget er at bevare det
produktionsområde og de produktionsfaciliteter, som etableres
i forbindelse med fremstillingen af tunnelelementerne til den faste
forbindelse over Femern Bælt. Produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne består af en elementfabrik med tre
haller og seks produktionslinjer, kontor- og
administrationsbygninger, oplagsområder, et camp-område
til beboelsesfaciliteter og en arbejdshavn med tilhørende
udgravet adgangskanal. Produktionsområdet beslaglægger
et areal på ca. 190 ha på land og ca. 110 ha på
havet. Produktionsområdets placering øst for
Rødbyhavn på Lolland fremgår af bilag 1, som
foreslås indsat som bilag 8 i anlægsloven.
Bevarelse af produktionsområdet medfører som
udgangspunkt væsentlige påvirkninger af landskab,
kystmorfologi, friluftsliv og af bilag IV-arter. For at undgå
eller minimere de væsentlige påvirkninger af
miljøet er der behov for afværgeforanstaltninger. De
forskellige tiltag er beskrevet sammen med påvirkningen under
de enkelte emner.
Den natur, som oprindeligt var planlagt etableret inden for
produktionsområdet, bliver i stedet etableret på andre
egnede steder i nærheden. Det skal sikre, at områdets
biologiske sammenhæng og funktion bliver opretholdt, som det
oprindeligt var planlagt. Overvågningen af erstatningsnaturen
vil fortsætte, når produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne bliver bevaret.
8.2. Samfundsmæssige forhold
8.2.1. Landskab
Produktionsområdet vil fortsat præge det lokale
landskab væsentligt, sammen med de eksisterende anlæg
herunder motorvej, jernbane, færge- og trafikhavn.
Påvirkningen af landskabet ved bevarelse og fortsat drift af
produktionsområdet vurderes at modsvare påvirkningen
under etableringen af Femern Bælt-forbindelsen, og det er
således primært ændringen i tidsperspektivet, der
er afgørende for vurderingen af projektændringen. En
bevarelse af produktionsområdet vil betyde, at det markante
produktionsanlæg omgivet af jordvolde, men med synlige
høje produktionshaller, siloer og arbejdshavnen, vil
udgøre en langvarig visuel påvirkning.
Produktionsområdet vil skabe en permanent fragmentering af
landskabet. Det sker særligt ved, at arbejdshavnen
gennemskærer det nye landindvindingsområde. Det
kulturhistoriske dige kan ikke længere følge hele
kyststrækningen og reetableres ikke på en 1 kilometer
lang strækning, før produktionsområdet nedtages.
Forstyrrelser af landskabet gennem produktionsaktiviteter, trafik,
sejlads, støj og lys vil ligeledes blive et langvarigt
karaktertræk i landskabet.
Grundet afstanden til særlig Saksfjed Inddæmning og
Hyllekrog vurderes projektændringen ikke at føre til
en væsentlig påvirkning af de landskabsværdier,
som de øvrige landskabelige planmæssige bindinger skal
beskytte. Der vil være et kumulativt landskabeligt samspil
med øvrige tekniske anlæg i området så som
vindmøller og Femern Bælt-forbindelsen. I
større afstand vurderes produktionsområdet i
højere grad at indgå i landskabet i samme skala med de
øvrige landskabselementer. Påvirkningen af
landbrugslandskabet nord for produktionsområdet vurderes
ligesom under etableringen af Femern Bælt-forbindelsen ikke
at være væsentlig.
Den væsentlige påvirkning af landskabet kan ikke
undgås. I forbindelse med etableringen af
produktionsområdet som en del af Femern Bælt-projektet
er der indarbejdet en række landskabelige hensyn, som
minimerer den landskabelige påvirkning. Hertil tæller
for eksempel begrænsning af lysforurening og støj til
omgivelserne samt en vold rundt om produktionsområdet, som
skærmer omgivelserne visuelt mod det mere tekniske præg
af produktionsområdet i landskabet. Ved at tilplante en
bræmme foran diget etableres en grøn korridor, som
bidrager til at reducere de landskabsmæssige
påvirkninger fra elementfabrikken og understøtter det
unikke og egnsspecifikke landskabselement, som diget
udgør.
8.2.2. Friluftsliv
I den oprindelige miljøkonsekvensvurdering af Femern
Bælt-projektet blev produktionsområdets
påvirkning af friluftslivet vurderet som væsentlig. En
bevarelse af produktionsområdet vil medføre en fortsat
væsentlig påvirkning af friluftslivet.
Mange af påvirkningerne vil være sammenlignelige med
påvirkningerne fra anlægsfasen af sænketunnelen,
men med længerevarende negativ effekt for friluftslivet
grundet en forlænget varighed af påvirkningen og et
ændret referencescenarie. Bevarelsen af
produktionsområdet kan således forårsage
påvirkninger af friluftslivet gennem arealinddragelse og
-ændring, fysisk og visuel barrierevirkning og fragmentering,
ændring af adgangs- og forbindelsesforhold, påvirkning
af naturoplevelser, påvirkning af bevægelsesmuligheder
i naturen samt forringelse af implementeringsmuligheder for
aktuelle planer om kommunal udvikling af friluftslivet.
Den største påvirkning af friluftslivet sker som
følge af den langvarige arealinddragelse, som
indskrænker og fragmenterer arealet til friluftslivet
væsentligt. For at afværge eller kompensere for denne
væsentlige påvirkning har Femern A/S en række
tiltag, der vil gavne friluftslivet i lokalområdet. Flere af
tiltagene vil både styrke naturen og adgangen hertil. De
afværgende tiltag for friluftslivet planlægges
etableret i to områder. I området mellem
produktionsområdet og sommerhusområdet Hyldtofte
Østersøbad findes en § 3-beskyttet eng, som mod
nord afgrænses af en drænkanal i
nordvest-sydøstlig retning. Nord for drænkanalen er
etableret lysåben natur og tre vandhuller som en del af de
afværgende foranstaltninger for naturen på det
oprindelige projekt. For at forbedre både naturen og
friluftslivet i området vil drænkanalen blive
genslynget, og der vil blive etableret vandrestier igennem
området. Øst for rangerterrænet og fredskoven
vil de eksisterende vandhuller, der ikke ejes eller er etableret af
Femern A/S, blive plejet, og der etableres en grøn korridor
nordvest om fabriksområdet, der får forbindelse til
klimaskoven og vandløbet Næsbæk. Mod øst
og gennem fredskoven samt forbi vandhullerne etableres der et
stisystem til Gl. Badevej.
Samlet set er det vurderingen, at med de ovennævnte tiltag
vil bevarelsen af produktionsområdet ikke medføre
væsentlige ændringer af påvirkningen af
friluftslivet.
8.2.3. Arealinddragelse
Bevarelsen af produktionsarealet medfører en fortsat
arealinddragelse af det østlige landområde. Nord for
det kulturhistoriske kystdige, som fungerer som rekreativ sti, vil
ca. 190 ha landområde ikke kunne reetableres, hvoraf ca. 115
ha er øremærket rekreation i Kommuneplan 2021-2033.
Havnen vil fortsat inddrage 96 ha af det oprindeligt planlagte nye
landområde øst for Rødbyhavn, og
landområdet vil dermed udgøre et mindre areal på
41 ha i forhold til ca. 130 ha i referencescenariet. I alt
reduceres det areal med 209 ha, hvilket svarer til en reduktion
på omkring 60 pct. Denne fortsatte arealinddragelse er lokal,
men langvarig og af høj intensitet og vurderes derfor som
væsentlig.
Samlet set vurderes påvirkningen af arealinddragelse ved
bevarelsen af produktionsområdet at være
væsentlig.
8.2.3.1. Fysisk og visuel barrierevirkning og fragmentering
Bevarelsen af produktionsområdet vil medføre en
langvarig fysisk og visuel barriere i det rekreative landskab, som
vil forringe friluftsoplevelsen af området og give en
øget barrierevirkning kumulativt sammen med industri- og
færgehavn samt Femern Bælt-forbindelsen.
Påvirkningen af det østlige landområdes visuelle
friluftsoplevelse vurderes som væsentlig, idet den vil
være langvarig, og idet den med sin nærhed til
produktionsområdet vil have høj intensitet. Den
visuelle påvirkning af det vestlige landområde vurderes
til at være ubetydelig grundet afstanden og mellemliggende
andre tekniske landskabselementer, så som færgehavnen,
Rødbyhavn by og Femern Bælt-forbindelsen.
Fragmenteringen af det østlige landområde
påvirker både de enkelte delområders direkte
værdi som rekreative rum og det samlede nye landområdes
værdi for friluftslivet. Opdelingen af det østlige
landområde vil blandt andet medføre, at Fælled
Øst ikke fungerer som rekreativ forbindelse mellem Hyldtofte
Østersøbad og Hirbosøerne samt
Rødbyhavn baneterræn.
Den langvarige påvirkning af sammenhængen af de
friluftsmæssigt værdifulde arealer vurderes at
være væsentlig.
8.2.3.2. Adgang og forbindelsesforhold
Bevarelsen af produktionsområdet vil også
medføre ændringer af adgangsveje til kysten,
forbindelser mellem rekreative arealer, mellem landområde
vest og øst samt forbindelser mellem større
rekreative arealer vest og øst for Femern
Bælt-forbindelsen. Ved bevarelsen af produktionsområdet
vil færdsel til fods eller på cykel være
begrænset i perioder med aktiv drift og produktion, da det
vurderes, at det ikke kan accepteres at have krydsende bløde
trafikanter ved indgangen til elementfabrikken i perioder, hvor
fabrikken er i drift. I eventuelle stilstandsperioder, hvor
produktionen afventer igangsættelse af nye driftsperioder,
vil det være muligt at etablere offentlig cykelsti/gangsti
nord om fabrikken med adgang til kysten mellem elementfabrikken og
Femern Bælt-forbindelsens portalområde. Adgangen til
kysten er forringet, idet en strækning på ca. 1,6
kilometer er inddraget til arbejdshavnen. Den direkte
kystnære cykel- og gangrute mellem Rødbyhavn og
Hyldtofte Østersøbad kan ikke etableres, før
produktionsområdet nedtages. Stiforbindelsen mellem de to
områder vil med bevarelsen af produktionsområdet ikke
opleves som et rekreativt rum i sig selv, men som transportkorridor
mellem to adskilte rekreative arealer.
Derudover forlænges ruten mellem Rødbyhavn og
Hyldtofte Østersøbad både i aktive
driftsperioder og i stilstandsperioder. Denne cykel- og gangrute
vurderes at have høj lokal værdi for friluftslivet, og
da ændringerne af denne rute er af høj intensitet og
langvarig, vurderes påvirkningen som væsentlig.
Påvirkningen af de begrænsede adgangs- og
forbindelsesforhold, samt stisystemer, vurderes samlet til at
være væsentlig.
8.2.3.3. Bevægelsesmuligheder i naturen
Arealtabet i det nye landområde øst på 94 ha
samt arealtabet af friluftsarealerne på det eksisterende
landareal nord for det kulturhistoriske dige påvirker
mulighederne for bevægelse i naturen langvarigt og af
høj intensitet og dermed væsentligt. Der er stort
fokus på at minimere påvirkningen af
bevægelsesmuligheder i naturen. Der er foreslået mulige
ruter i området fra rangerterræn til den kommende
tunnelportal, men stiforbindelsernes præcise placering og
forløb vil blive fastlagt i forbindelse med
detailprojekteringen i dialog med ejere af arealerne.
8.2.3.4. Naturoplevelser
Påvirkningen af de rekreative områder fra visuelle
barrierer, lys og støj fra produktionsaktiviteter og
øget trafik vil påvirke naturoplevelserne under
driften af produktionsområdet, herunder udsigtsmuligheder,
fiskeri, naturobservationer og uforstyrrethed.
For så vidt angår fiskeri, vil reduktion i adgangen
til kysten samt fortsat arealinddragelse af 1.600 meter kystlinje i
sig selv påvirke mulighederne for lystfiskeri i mindre grad.
Ligeledes vurderes støj og visuelle barrierer at have en
mindre påvirkning på lystfiskeriet.
For så vidt angår naturobservationer, forbliver de
våde lysåbne naturtyper reduceret, når
landområdet fortsat er inddraget til arbejdshavnen.
Påvirkningen vurderes at være lokal, af høj
intensitet og langvarig, og den vurderes på denne baggrund
væsentlig.
Støjpåvirkningerne fra drift af
produktionsområdet forventes kun at påvirke
naturoplevelsen i mindre grad, da afværgende støjvolde
er etableret.
Den ekstra vejtrafik i forbindelse med bevarelse af
produktionsområdet vil generelt være jævnt
fordelt over hele døgnet på alle ugens dage og over
hele året. Den yderligere trafikstøj i forbindelse med
Femern Bælt-forbindelsen vil kumulativt også
påvirke naturoplevelsen. Det vurderes, at ændringen i
trafikken i forbindelse med bevarelsen af produktionsområdet
vil påvirke naturoplevelsen i mindre grad.
Lyspåvirkningen fra produktionsområdet inklusive
arbejdshavnen og relateret trafik må forventes at
påvirke nattemørket og sløre stjernehimlen.
Lyspåvirkningen sker dog i nærheden af den
nærliggende færge- og industrihavn, Femern
Bælt-forbindelsen og Rødbyhavn generelt. Da
påvirkningen fra projektændringen er langvarig, men
forventes at have lav intensitet, vurderes den som moderat.
Samlet set vurderes påvirkningen på naturoplevelsen
at være væsentlig.
8.2.3.5. Kulturobservationer
Udskydelsen af retableringen af det 1.600 meter kulturhistoriske
dige forringer muligheden for at opleve denne strækning som
del af det 63 kilometer lange dige, som vurderes at være af
stor betydning for kulturhistorien. Denne påvirkning vurderes
som lokal, men af høj intensitet og langvarig, og derfor
væsentlig.
8.2.3.6. Forringelse af planer om kommunal udvikling af
friluftslivet
De samlede påvirkninger kan have betydning for den
fremtidige udvikling af friluftslivet samt rekreative faciliteter
langs hele kyststrækningen, som er planlagt i Lolland
Kommunes kommunalplan for 2021-2033. Denne påvirkning vil
være negativ og kan have effekt på hele
lokalområdets samlede værdi som rekreativt landskab.
Effekten af ændringen påvirker et friluftsareal af stor
lokal og regional værdi. Ændringen vurderes som lokal,
men kompleks og af middel intensitet samt langvarig, men ikke
reversibel, og den vurderes derfor som væsentlig.
8.2.4. Materielle goder
Bevarelse af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne medfører en moderat negativ
påvirkning i forhold til Syltholm, der ikke kan reetableres.
Det nye landområde søværts fabrikken og arealer
i det åbne land bliver ikke tilgængelige som arealer i
det åbne land, hvilket vurderes at medføre en mindre
negativ påvirkning. Til gengæld udgør
produktionsområdet i sig selv et væsentligt materielt
gode og kan være med til at styrke områdets materielle
værdi.
Projektændringen vurderes dermed ikke at have
væsentlige påvirkninger af materielle goder. Da
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne vil kunne
bidrage til at gennemføre projekter af regional og national
betydning, er det vurderet, at bevarelsen udgør en
væsentlig positiv påvirkning af materielle goder.
8.2.5. Befolkning og sundhed
En bevarelse af produktionsområdet medfører, at der
fortsat vil være en visuel og fysisk barriere for
befolkningen og besøgende langs kysten mellem
Rødbyhavn og sommerhusområdet Hyldtofte
Østersøbad. Sommerhusområdet vil desuden blive
påvirket af en begrænset og lav, men blivende
støj, fra tunnelelementfabrikken. Denne støj er
vurderet som moderat påvirkning for sommerhusområdets
brugere og dermed ikke væsentlig.
En bevarelse af produktionsområdet må forventes at
føre til nye arbejdspladser og vurderes således
positivt for beskæftigelsen. Det er derudover vurderet, at
der ikke vil være en væsentlig miljømæssig
afledt påvirkning af den eksisterende turisme i
området. Faciliteterne for turismen ligger primært i
god afstand fra produktionsområdet.
8.2.6. Trafik
I forbindelse med Femern Bælt-projektet er vejnettet fra
motorvejen til produktionsområdet og camp-området
omlagt og forbedret. En del af den ekstra kapacitet på vejene
vil med bevarelsen af produktionsområdet fortsat blive brugt
til transport til og fra området.
Den anslåede maksimale mertrafik i driftsfasen til
produktionsområdet er 350-400 personbiler pr. døgn,
100-120 lastbiler pr. døgn og 10 busser pr. uge til
produktionsområdet samt 250-300 personbiler pr. døgn,
15 lastbiler pr. døgn og 50 busser pr. uge til
camp-området.
I forhold til påvirkning af trafikafviklingen kan det
dermed ud fra de givne forudsætninger og datagrundlag
konkluderes, at der ikke er risiko for kapacitetsproblemer på
influensvejnettet. Påvirkningen vurderes således i
forhold til den oprindeligt besluttede fjernelse af
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne at være
mindre negativ. Det baseres på, at trafikmængden fra
produktionsområdet vil optage en markant del af
restkapaciteten på influensvejnettet. Påvirkningen er
dog lokalt afgrænset og uden irreversible effekter. Trafikken
til og fra produktionsområdet vurderes ikke at have en
mærkbar effekt på fremkommeligheden på E47
Sydmotorvejen.
8.3. Natur- og biodiversitet
8.3.1. Planter og dyr
I den oprindelige miljøkonsekvensvurdering af Femern
Bælt-forbindelsen var det planlagt at etablere 58,4 ha
lysåben natur og tre vandhuller på de nye
landområder, samt seks vandhuller inden for
produktionsområdet efter nedtagningen. Selv om
produktionsområdet bevares, vil det fortsat være muligt
at etablere denne erstatningsnatur.
En bevarelse af produktionsområdet medfører dog, at
de seks vandhuller, der skulle være etableret på
fabriksarealet, ikke kan etableres som planlagt. Der etableres
derfor seks erstatningsvandhuller uden for, men i nærheden af
produktionsområdet.
Bevarelse af produktionsområdet vurderes ikke at
medføre en væsentlig påvirkning af hverken
§ 3-beskyttede naturtyper, maj-gøgeurt, fugle eller de
almindelige arter af frøer, tudser og firben.
8.3.1.1. Bundplanter og -dyr
Øst for Rødbyhavn er gaffeltang og
blåmuslinger udbredt på den flade havbund. Når
produktionsområdet bliver bevaret, vil gaffeltang ikke kunne
vokse der, hvor de 500 meter lange moler og adgangskanalen er
etableret. I stedet vil molerne, når de bevares, fungere som
nye, kunstige stenrev. Stenrev er karakteriseret ved at medvirke
til at fremme den biologiske mangfoldighed, idet de udgør
opvækst- og levesteder for marine dyr og planter. På
produktionsområdets molesten vil der vokse blæretang,
savtang og andre tangarter, og bevarelsen vurderes derfor ikke at
have væsentlige påvirkninger på bundplanter og
-dyr.
8.3.1.2. Havpattedyr og fugle på havet
Ved en bevarelse af produktionsområdet vil der være
støj fra ind- og udskibning af materialer mv. via
arbejdshavnen i produktionsområdet. Støj fra de
relativt få sejladser vil dog være ubetydelig i forhold
til den øvrige støj og undervandsstøj fra
erhvervsskibstrafik og rekreativ sejlads i området.
Det er derfor vurderet, at der ikke vil være
væsentlige forstyrrelser eller barriereeffekter for
havpattedyr og fugle på havet som følge af støj
og undervandsstøj, og der vil heller ikke være tab af
levesteder, fødegrundlag eller påvirkning fra
forurenende stoffer af havpattedyrene og fuglene på
havet.
8.3.2. Natura 2000
Der er gennemført en Natura
2000-væsentlighedsvurdering, idet produktionsområdet er
beliggende ca. 800 meter vest fra grænsen til Natura
2000-område nr. 173 'Smålandsfarvandet nord for
Lolland, Guldborgsund, Bøtø Nor og
Hyllekrog-Rødsand'. Natura 2000-området er især
udpeget for at beskytte forskellige naturtyper i havet og langs
kysten. Det er også udpeget for at beskytte de arter af
vandfugle, der søger føde i området på
deres nord-sydgående trækruter, samt sæler og
marsvin.
Ingen af naturtyperne på udpegningsgrundlaget overlapper
fysisk med produktionsområdet. Bevarelse og den fortsatte
drift af produktionsområdet vil derfor ikke påvirke
målsætningen om at sikre det samlede areal af
naturtyperne. Under den fortsatte drift af produktionsområdet
vil der kunne blive tilført næringsstoffer,
primært kvælstof, via luften til naturtyper på
land. En fortsat drift af produktionsfaciliteterne medfører,
at der vil ske tilførsel af næringsstoffer til
naturtyperne. Tilførslen vurderes dog som ubetydelig og vil
således ikke forhindre, at naturtyperne opnår gunstig
bevaringsstatus.
For fugle på udpegningsgrundlaget er det vurderet, at
bevarelse og drift af produktionsområdet ikke medfører
en væsentlig påvirkning af fuglene. Ændringer i
fødegrundlag og ændringer i vandkvalitet ved fortsat
drift af produktionsområdet er vurderet som ubetydelige.
8.3.3. Bilag IV-arter
Med bevarelsen af produktionsområdet vil seks vandhuller,
der oprindeligt skulle etableres på arealet, ikke kunne
etableres. Tre af disse vandhuller skulle have været
etableret og udformet specifikt til grønbroget tudse. De
sidste tre vandhuller skulle have været etableret til
spidssnudet frø som afhjælpende tiltag for
påvirkninger fra Femern Bælt-forbindelsen. For at
imødegå denne væsentlige påvirkning skal
der etableres seks vandhuller uden for produktionsområdet som
levested for henholdsvis grønbroget tudse, springfrø
og spidssnudet frø.
Træk af migrerende flagermus i området sker over en
bred front, idet der ikke er observeret en specifik
migrationskorridor over Femern Bælt. Den nærmeste
større kystnære lokalitet, hvor der er registreret
mange flagermus, er Hyllekrog ca. 5 kilometer øst for
produktionsområdet.
De seks erstatningsvandhuller, der vil blive etableret i
umiddelbar nærhed af produktionsområdet, vil
udgøre nye fourageringsområder for flagermus og
således opveje den potentielle negative påvirkning af
produktionsområdet.
Det er vurderingen, at påvirkningen af migrerende
flagermus er begrænset ved bevarelse af
produktionsområdet, og at den økologiske
funktionalitet for migrerende flagermus kan opretholdes.
Støj og lys fra den fortsatte drift af
produktionsområdet vil ikke forstyrre flagermus
væsentligt.
Den marine del af produktionsområdet er begrænset
til arbejdshavnen og udgør en ubetydelig del af sælers
og marsvins fourageringsområde. Det vurderes derfor, at tab
af habitat, habitatændringer og ændringer i
fødegrundlag ikke medfører en væsentlig
påvirkning af de marine pattedyr.
Undervandsstøj fra den fortsatte drift vil ikke forstyrre
sæler (gråsæl og spættet sæl) og
marsvin væsentligt.
Samlet set er påvirkningen af marine pattedyr vurderet som
ikke væsentlig.
8.4. Overflade- og grundvand og vandkvalitet
8.4.1. Overfladevand
8.4.1.1. Vandløb
I den oprindelige miljøkonsekvensvurdering af Femern
Bælt-forbindelsen var det planlagt, at pumpestationen og de
vandløb, som omlagdes i forbindelse med etableringen af
produktionsområdet, skulle bevares efter nedtagningen.
Når produktionsområdet bliver bevaret, forbliver
vandløbet langs den nordlige og igennem den østlige
side af produktionsområdet således uændret og vil
sikre afvanding af sit opland, ligesom det også ville have
gjort ved fjernelse af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne. Dog vil der være den forskel, at
dele af produktionsområdet efter renseforanstaltninger
fortsætter med at aflede overfladevand fra befæstede
arealer til arbejdshavnen og ikke som oprindeligt besluttet til
pumpestationen, som derved modtager mindre overfladevand.
Mængden af vand i vandløbet, som ledes til
pumpestationen, vil i stedet være sammenlignelig med
driftssituationen af produktionsområdet under etablering af
Femern Bælt-forbindelsen, om end det sker i en længere
periode. Mængden af nedsivning vurderes desuden at være
reduceret i projektændringen i forhold til den oprindelige
beslutning som følge af, at de befæstede arealer
bevares.
Muligheden for genaktivering af oprindelige
grøftestrukturer og/eller udlægning af
drænrør inden for produktionsområdet sker dermed
ikke, idet det dog skal bemærkes, at der i forbindelse med
anlæg af Femern Bælt-forbindelsen blev etableret
kompensation for de oprindelige grøfter i
produktionsområdet. Der vurderes derfor ikke at være
tale om en væsentlig påvirkning.
Samlet set vurderes forslaget ikke at påvirke
vandløb i området væsentligt. Pumpestationen er
dimensioneret til at kunne håndtere begge situationer, dvs.
en bevarelse af produktionsområdet og en fjernelse heraf. Der
vurderes således ikke at være en væsentlig
påvirkning som følge af projektændringen.
Driften af produktionsområdet vil foregå efter meget
strenge forholdsregler og beredskabsplaner, som under driften af
Femern Bælt-forbindelsen er formuleret i projektets
miljøgodkendelse, og som afløses af vilkår i de
nye miljøgodkendelser. Nedbør, der falder på de
befæstede arealer i projektområdet, løber via
nedløbsbrønde til forsinkelsesbassiner med
lukkemekanisme og olieudskiller. Her bundfældes jordpartikler
og miljøfremmede stoffer, inden vandet kontrolleret ledes
til vandløb. Der vurderes derfor ikke at være en
risiko for væsentlig påvirkning af overfladevand.
Der vil ikke være behov for afværge af
påvirkninger af overfladevand ud over de integrerende tiltag.
Udledning fra overfladearealer med afløb til grøfter
vil ske gennem afløbsbrønde, sandfang og
olieudskillere, som skal kontrolleres og tømmes med
regelmæssige mellemrum.
8.4.1.2. Søer
Der vil ikke være forskelle i Stengård Søs
opland som følge af en bevarelse af produktionsområdet
og produktionsfaciliteterne, og der sker ikke udledninger til
søen. Det vurderes derfor, at der ikke er en
påvirkning af Stengård Sø, og dermed vil der
heller ikke være nogen påvirkning af søens
mulighed for målopfyldelse i henhold til
vandområdeplanerne.
I produktionsområdet er der ingen naturlige vandløb
eller søer, men kun drængrøfter, der i
forbindelse med anlæg af Femern Bælt-forbindelsen er
omlagt til afvanding af produktionsområdet. Overfladevand fra
produktionsområdet renses, idet det ledes via sandfang og
olieudskiller etableret i regnvandsbassiner, der også
fungerer som forsinkelsesbassiner, til arbejdshavnen/Femern
Bælt.
8.4.2. Grundvand
I dag sker betonproduktionen på tunnelelementfabrikken ved
anvendelse af grundvand. Med en bevarelse af
produktionsområdet vil vandforsyningen til fremstilling af
beton ikke været baseret på anvendelse af grundvand.
Ved fremtidig betonproduktion vil der i stedet skulle anvendes
teknisk vand, som er renset vand fra alternative kilder, f.eks.
spildevand, overfladevand eller havvand fra Femern Bælt. Der
vil således kun være tale om anvendelse af grundvand
til drikkevand og sanitære formål ved bevarelse af
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne.
Grundvand til disse formål kan leveres fra
forsyningsselskabet Lolland Vand inden for rammerne af eksisterende
produktionsanlæg og tilladelser.
Der vurderes ikke at være nogen væsentlig risiko for
forureninger af grundvandet under produktionsområdet ved en
bevarelse af produktionsområdet.
Det vurderes således, at en bevarelse af
produktionsområdet ikke vil forringe god tilstand eller
forhindre, at vandområdeplanernes målsætninger,
jf. bekendtgørelse om miljømål for
overfladevandområder og grundvandsforekomster, kan
opfyldes.
8.4.3. Vandkvalitet
Ved en bevarelse af produktionsområdet vil spildevand fra
produktion af f.eks. tunnelelementer eller tilsvarende
betonkonstruktioner blive genanvendt eller ledt til
Rødbyhavn Renseanlæg, hvorfra det udledes til Femern
Bælt. Overfladevand fra produktionsområdet genanvendes
eller udledes via regnvandsbassiner, der via sandfang og
olieudskillere tilbageholder partikler.
Indholdet af miljøfremmede stoffer, der potentielt kan
forurene havet, vil være meget lavt, og påvirkningen af
vandkvaliteten i Femern Bælt, vil være ubetydelig.
Der vil blive udledt renset vand fra produktionen af
betonelementerne, som indeholder lidt mere salt end havvandet i
Femern Bælt. Det udledte saltholdige vand vil dog hurtigt
blive opblandet med havvandet uden at påvirke vandkvaliteten
i Femern Bælt.
For at opretholde den nødvendige vanddybde i
adgangskanalen til arbejdshavnen skal den oprenses med års
mellemrum. Oprensningsmaterialet vurderes at være
ikke-forurenet sediment fra Femern Bælt, hvorfor
sedimentspredning i forbindelse med oprensningen vurderes at
udgøre en ubetydelig påvirkning af vandkvaliteten
eller bundfaunaen i Femern Bælt.
8.5. Emissioner
8.5.1. Luft
Emissioner fra den nuværende drift
af tunnelelementfabrikken er reguleret af Lolland Kommune, hvor
kommunen også er tilsynsmyndighed for virksomheden.
Godkendelsen er umiddelbart tidsbegrænset til det tidspunkt,
hvor anlægsfasen for den faste forbindelse over Femern
Bælt afsluttes. Samlet set er følgende aktiviteter
på fabrikken omfattet af miljøgodkendelsen:
-
Betonproduktion
- Betonknusning
- Emissioner fra
energianlæg
Derudover er øvrige aktiviteters
miljøforhold reguleret ved bekendtgørelser:
-
Maskinværksted
(Maskinværkstedsbekendtgørelsen)
- Energianlæg
på 1,8 MW (MCP-bekendtgørelsen)
Der er stillet standardvilkår, som i sig selv er udtryk
for bedste tilgængelige teknik, som dermed opfyldes. Samlet
set vurderes alle de fastsatte vilkår i
miljøgodkendelsen at være et udtryk for bedste
tilgængelige teknik, som er suppleret med vilkår i
relevante bekendtgørelser.
Samlet set vil langt de fleste af de støvende og
forurenende aktiviteter i forbindelse med bevarelsen af
produktionsområdet (herunder driften af
tunnelelementfabrikken) foregå i lukkede systemer, og
ventilationsafkast vil blive begrænset ved filtre.
Vilkår sikrer, at de forureningsbegrænsende
foranstaltninger vedligeholdes og serviceres, så driften
fortsat kan forløbe uden en
miljøpåvirkning.
Kravene i miljøgodkendelsen vurderes at være
på linje med krav, der vil blive stillet i en fremtidig ny
miljøgodkendelse, idet der er taget udgangspunkt i bedste
tilgængelige teknik, og alle væsentlige
miljøforhold er inddraget i godkendelsen.
Det vurderes samlet set, at der ikke vil være en
væsentlig påvirkning fra emissioner i forbindelse med
en bevarelse og videre drift af produktionsområdet.
Energianlægget på tunnelelementfabrikken er den
eneste kilde til emission af kvælstof (NO2). Dette anlæg er ikke tidligere
udpeget som en væsentlig kilde til kvælstof, jf. den
oprindelige miljøkonsekvensvurdering af anlæg af
Femern Bælt-forbindelsen. Samlet set vurderes emissionen af
NO2 fra tunnelelementfabrikken ikke
at medføre væsentlig kvælstofdeposition i
omgivelserne.
8.5.2. Støj og vibrationer
De støjende anlæg og aktiviteter på et
bevaret produktionsområde vil være de samme, som
forekommer i den periode, hvor området anvendes til
produktion af tunnelelementer til den faste forbindelse over Femern
Bælt.
Der er dog følgende ændringer. Der vil under
produktion til den faste forbindelse forekomme en omfattende
kørsel med lastvogne til tunnelen. Denne aktivitet vil ikke
forekomme ved bevaring af produktionsområdet.
Ved bevarelse af produktionsområdet vil der blive
etableret et afsaltningsanlæg. Det vil blive placeret
indendørs og vurderes derfor at være uden betydning
for den samlede støj fra produktionsområdet.
Den oprindelige miljøkonsekvensvurdering af Femern
Bælt-forbindelsen fra 2013 indeholder beregning af
støj fra produktionsområdet, når det er i drift
med produktion af tunnelelementer. Disse beregninger er også
lagt til grund for tillægget fra 2014 til den oprindelige
VVM-redegørelse samt for miljøgodkendelsen meddelt af
Lolland Kommune. Beregningen omfattede støj fra de egentlige
produktionsanlæg repræsenteret af en samlet
støjkilde placeret på produktionsområdet. Det
vurderes, at støjforholdene vil være de samme ved en
bevarelse af produktionsområdet. Beregningen fra 2013
omfatter dog ud over støj fra tunnelelementfabrikkens
produktionsanlæg også støj fra lastvogne, der
kører mellem fabrikken og tunnelen i den periode, hvor
tunnelen færdiggøres, og der fortsat produceres
tunnelelementer. Denne trafik vil ikke forekomme i en situation,
hvor produktionsområdet bliver bevaret.
Ingen sommerhuse eller boliger vil blive udsat for støj,
der overstiger 40 dB uden for normal arbejdstid, når der
gennemføres produktion på områdets
anlæg.
Konkret betyder det, at for sommerhusområdet Hyldtofte
Østersøbad vurderes ingen dele af området at
blive udsat for støj fra produktionsområdet, der uden
for normal arbejdstid overstiger 40 dB, at ingen boliger i
Rødbyhavn bliver udsat for støj fra
produktionsområdet, der uden for normal arbejdstid overstiger
40 dB, og at boliger beliggende ved Færgevej, Ferdinand
Jensensvej og Fælledvej ikke vil blive udsat for støj
fra produktionsområdet, der uden for normal arbejdstid
overstiger 40 dB. Det forventes, at camp-området til
entreprenørernes bemanding kan blive udsat for støj,
der uden for normal arbejdstid vil overstige 40 dB på
udendørs arealer.
Baseret på beregningerne af støj fra
produktionsområdet forventes det, at støj fra
produktionsområdet uden for normal arbejdstid vil være
op til 40 dB ved de nærmeste boliger og sommerhuse i
omgivelserne. Det vurderes endvidere, at støjen uden for
normal arbejdstid ikke vil overstige 35 dB i Rødbyhavn
på grund af den større afstand til byområdet.
Det vurderes desuden, at støjen fra produktionsområdet
i tidsrum inden for normal arbejdstid ikke vil overstige
Miljøstyrelsens vejledende grænseværdier for
dagperioden på hverdage og lørdage i Rødbyhavn
og ved enkeltliggende boliger i det åbne land.
Ud over den generelle støjpåvirkning, når
produktionsområdet er i normal drift, kan der lejlighedsvis
forekomme støj fra nedknusning af spild og kasseret
betonproduktion i et betonknuseanlæg. Aktiviteten vil kun ske
i dagtimerne, og det vurderes, at hyppigheden vil være
så lille, at støjen er uden betydning for
støjbelastningen af naboområderne.
Som en generel foranstaltning til begrænsning af
støj fra produktionsområdet er der etableret en 10
meter høj jordvold omkring hele områdets
afgræsning mod nord, øst og vest.
I den oprindelige miljøkonsekvensvurdering fra 2013 er
det vurderet, at der ikke vil være bygningsskadelige
vibrationer i anlægsfasen, da boliger i umiddelbar
nærhed af anlægsområdet allerede er overtaget
eller forventes at blive det. På det grundlag vurderes det,
at et bevaret produktionsanlæg ikke giver anledning til
bygningsskadelige vibrationer i omgivelserne. Af samme årsag
forventes det heller ikke, at der vil forekomme mærkbare
vibrationer i boliger, som kan give anledning til væsentlige
gener.
8.6. Hydrografi og kystmorfologi
8.6.1. Hydrografi
Det fremgår af den oprindelige
miljøkonsekvensvurdering, at der omkring selve
beskyttelsesværkerne for arbejdshavnen vil være en
tendens til reduktion i bølgeklimaet. Samme tendens vurderes
at være gældende ved en bevarelse af
produktionsområdet.
Virkningen på gennemstrømningen til
Østersøen (opgjort ved Darss-tærsklen) er
beregnet til 0,00 pct. for vandudveksling og -0,05 pct. for
saltudveksling. Dette er en minimal og ubetydelig virkning.
Projektændringen vil således ikke have nogen virkning
på hydrografien eller følgevirkninger på de
vandkemiske og biologiske forhold i Østersøen.
8.6.2. Kystmorfologi
Kysten omkring Rødbyhavn og produktionsområdet
består af strande, klitter og klinter samt konstruktioner til
kystbeskyttelse. Når ydermolerne bliver bevaret, og
kystklinten på det nye landområde bliver afkortet, vil
det fortsat give mindre påvirkninger af kystmorfologien
øst for landvindingsområdet i form af erosion af
stranden.
Bevarelsen af produktionsområdet
indeholder to elementer, der i driftsfasen kan have indflydelse
på kystmorfologien. Disse elementer er:
- Bevarelse af
ydermolerne for arbejdshavn
- Afkortelse af
kystklinten fra ca. 1.500 meter til ca. 1.000 meter.
Afkortelsen af kystklinten vil føre til en reduktion af
sandtilførslen øst for landvindingsområdet.
Frigivelsen af sand fra kystklinten vurderes i den oprindelige
miljøkonsekvensvurdering at være ligeligt fordelt over
klintens samlede længde, og afkortningen vurderes derfor at
medføre en reduktion i sedimenttilførslen til kysten
mod øst på ca. 1.700 m3 pr. år. Dermed
øges underskuddet i sedimentbudgettet for kysten øst
for landvindingsområdet fra 14.000 m3 pr. år til 15.700
m3 pr. år.
De bevarede ydermoler for arbejdshavnen vil give en øget
påvirkning af bølgeforholdene langs de
nærliggende kyststrækninger i forhold til
referencescenariet. Denne påvirkning vurderes kun at
være relevant for kysten øst for
landvindingsområdet, idet havnemolerne vil forårsage en
større blokering af bølger kommende fra vestlige
retninger sammenlignet med en situation uden arbejdshavn.
Ændringen i bølgeklimaet vil i sig selv ikke
ændre på sedimentunderskuddet på kysten på
19.000 m3 pr. år, men vil i stedet i et tidsmæssigt
perspektiv ændre fordelingen af det samlede erosionspres,
således at et mindre erosionspres på strækningen
længere mod øst fremrykkes i tid. Denne
påvirkning vurderes at være væsentlig.
8.7. Stormflodssikring
Produktionsområdet og produktionsfaciliteterne er
beskyttet mod højvande gennem Lollands kystdige, slusediger
og en mobil stormflodssikring. Samlet set er anlægget
beskyttet til kote +3,0 meter. Det er vurderet som
tilstrækkeligt til at sikre området mod fremtidens
højvandstande. For at sikre det bagvedliggende Lolland
vurderes det nødvendigt at etablere et beredskab, som enten
ved varsel om stormflod kan etablere en lukning af
indkørslen til produktionsområdet til kote +3,8 meter,
eller ved at der etableres en permanent hævning af
indkørslen til kote +3,8 meter.
8.8. Kumulative påvirkninger
Kumulative påvirkninger kan
opstå, når et projekt påvirker miljøet i
samspillet med andre projekter. De kumulative påvirkninger er
vurderet for følgende andre projekter:
- Transporten og
anvendelsen af tunnelelementer fra produktionsområdet
- Driften af Femern
Bælt-forbindelsen
- Projekter som
følge af udviklingsplanen for Lollands Sydkyst
- Den nye
Storstrømsbro
-
Højvandssikringen af Nakskov Fjord og Havn
- Hempel Fondens
opkøb af området 'Saksfjed Inddæmning'
- Åge V.
Jensens naturgenopretningsprojekt Søholt Storskov
I relation til landskab og friluftsliv er der som følge
af bevarelsen af produktionsområdet identificeret
væsentlige påvirkninger, som falder sammen med
væsentlige påvirkninger fra Femern
Bælt-forbindelsen, hvorfor disse projekter kumulativt
også er vurderet til at give væsentlige
påvirkninger. I afsnit 8.2.1 og 8.2.2 er der redegjort for
afværgetiltag i relation til påvirkningen af bl.a.
landskab og friluftsliv.
Øvrige negative kumulative påvirkninger er ikke
vurderet som væsentlige på baggrund af geografiske
afstande, forskellige typer af påvirkning eller på
baggrund af konkrete vurderinger af omstændigheder redegjort
for under de respektive afsnit.
9. Forholdet
til EU-retten
9.1. VVM-direktivet
Projektændringen, som er forberedt til Folketingets
vedtagelse efter denne lov, fremgår af beskrivelsen i
lovforslagets almindelige bemærkninger.
Projektændringens indvirkninger på miljøet er
beskrevet og vurderet i de miljømæssige
undersøgelser af projektet i den supplerende
miljøkonsekvensrapport, herunder vurderingen af projektets
indvirkning på Natura 2000-områder.
Den supplerende miljøkonsekvensrapport er udarbejdet i
overensstemmelse med de krav, som VVM-direktivet stiller til en
almindelig miljøkonsekvensvurdering efter direktivet.
Lovforslagets afsnit 8 indeholder en sammenfatning af de i
miljøkonsekvensrapporten vurderede påvirkninger af
miljøet. Der er endvidere gennemført høringer
af myndigheder og offentligheden over den supplerende
miljøkonsekvensrapport for projektet, som opfylder
direktivets almindelige krav til sådanne høringer,
herunder om inddragelse af offentligheden og myndigheder.
Med Folketingets vedtagelse samt stadfæstelse og
ikrafttræden af lovforslaget bemyndiges Femern A/S til at
gennemføre Femern Bælt-projektet i overensstemmelse
med den ændrede beskrivelse af projektet. Anlægsloven
med ændringen udgør dermed VVM-tilladelsen.
De gennemførte miljøundersøgelser og
høringer opfylder kravene i VVM-direktivet som ændret
ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/52/EU af 16.
april 2014 om ændring af direktiv 2011/92/EU, for så
vidt angår offentlig deltagelse og adgang til klage eller
domstolsprøvelse.
9.2. Habitat- og fuglebeskyttelsesdirektivet
I medfør af Rådets direktiv 92/43/EØF af 21.
maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter
(habitatdirektivet) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle
(fuglebeskyttelsesdirektivet) er der i Danmark udpeget en
række særlige beskyttelsesområder (Natura
2000-områder).
Det følger af habitatdirektivets artikel 6, stk. 3, at
der i forbindelse med bl.a. anlægsprojekter og
ændringer heraf skal gennemføres en vurdering af
projektets virkninger på Natura 2000-området
(konsekvensvurdering), hvis projektet efter en foreløbig
vurdering (screening) rummer en sandsynlighed for at kunne
påvirke området væsentligt. Hvis
konsekvensvurderingen viser, at projektet kan skade Natura
2000-området (udpegningsgrundlaget), kan projektet ikke
gennemføres, medmindre betingelserne i direktivets artikel
6, stk. 4, for at fravige beskyttelsen af Natura 2000-området
er opfyldt.
Vedtagelsen af lovforslaget udgør godkendelsen af
projektændringen i forhold til habitatdirektivets artikel 6,
stk. 3, og de nødvendige undersøgelser af projektets
virkninger på Natura 2000-området skal derfor
være gennemført inden lovforslagets vedtagelse,
eventuelt i tilknytning til
miljøkonsekvensvurderingsproceduren. Der er derfor i
forbindelse med miljøkonsekvensvurderingen af projektet
udført de nødvendige vurderinger af projektets
påvirkninger af Natura 2000-områder.
Som anført i afsnit 8 er det i
miljøkonsekvensrapporten konstateret, at ingen Natura
2000-områder vil blive væsentligt påvirket af
projektændringen.
Habitatdirektivets artikel 12-16 indeholder bestemmelser om
beskyttelse af visse dyre- og plantearter, som er optaget på
direktivets bilag IV (bilag IV-arter).
Efter habitatdirektivets artikel 12 skal medlemsstaterne
træffe de nødvendige foranstaltninger til at
indføre en streng beskyttelsesordning i det naturlige
udbredelsesområde for de dyrearter, der er omfattet af bilag
IV, litra a) med forbud mod bl.a. forsætlig forstyrrelse af
disse arter og beskadigelse eller ødelæggelse af
yngle- eller rasteområder. En tilsvarende forpligtelse
gælder efter artikel 13, for så vidt angår de
plantearter, der er omfattet af bilag IV, litra b), og en
tilsvarende beskyttelsesordning gælder efter
fuglebeskyttelsesdirektivets artikel 5 og 9, for så vidt
angår fugle, som i vild tilstand har deres naturlige ophold
på medlemsstaternes område i Europa, hvor EU-traktaten
finder anvendelse.
Habitatdirektivets artikel 12 og fuglebeskyttelsesdirektivets
artikel 5 er gennemført i dansk ret ved en række
bestemmelser, herunder det generelle forbud i
naturbeskyttelseslovens § 29 a og jagt- og
vildtforvaltningslovens §§ 6 a og 7, som ikke fraviges
ved dette lovforslag.
Som anført i afsnit 8 er det i
miljøkonsekvensrapporten konstateret, at der ikke vil ske
skade på bilag IV-arter.
9.3. Århus-konventionen
Lovforslaget lever op til kravene om klage eller
domstolsprøvelse i bekendtgørelse nr. 10 af 13. marts
2003 af Århus-konvention af 25. juni 1998 om adgang til
oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt
adgang til klage og domstolsprøvelse på
miljøområdet (Århus-konventionen). EU er
kontraherende part under Århus-konventionen, og konventionen
er derfor også gennemført i EU-retten, jf. herved
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF af 26. maj
2003 om mulighed for offentlig deltagelse i forbindelse med
udarbejdelse af visse planer og programmer på
miljøområdet og om ændring af Rådets
direktiv 85/337/EØF (det tidligere VVM-direktiv) og
Rådets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret
forebyggelse og bekæmpelse af forurening (det tidligere
IPPC-direktiv), for så vidt angår offentlig deltagelse
og adgang til klage og domstolsprøvelse.
Efter Århus-konventionens artikel 9, stk. 2, skal enhver
part under konventionen inden for rammerne af dens nationale
lovgivning sikre, at medlemmer af den berørte offentlighed,
som har tilstrækkelig interesse, har adgang til ved en
domstol og/eller et andet ved lov etableret uafhængigt og
upartisk organ at få prøvet den materielle og
processuelle lovlighed af enhver afgørelse, handling eller
undladelse, der er omfattet af bestemmelserne i konventionens
artikel 6. Hvad der udgør tilstrækkelig interesse,
fastsættes i overensstemmelse med dansk rets almindelige
regler og i overensstemmelse med det mål at give den
berørte offentlighed vid adgang til domstolsprøvelse
inden for rammerne af konventionen. Ikke-statslige organisationer,
der arbejder for at fremme miljøbeskyttelse, og som
imødekommer alle krav efter national lovgivning, anses for
at have tilstrækkelig interesse, jf. også konventionens
artikel 2, stk. 5.
Reglerne om klage og domstolsprøvelse i forhold til
miljøvurdering af konkrete projekter (VVM) er
gennemført i EU-retten i artikel 11 i VVM-direktivet.
Det følger af Århus-konventionens artikel 9, stk.
3, at medlemmer af offentligheden, der opfylder eventuelle
kriterier i national ret, skal have adgang til administrative eller
retslige procedurer for at anfægte private personers og
offentlige myndigheders handlinger eller undladelser, der er i
strid med nationale bestemmelser, der vedrører
miljøet. Denne forpligtelse, som ikke er gennemført i
særskilte EU-regler, anses i relation til
nærværende lovforslag også for at være
opfyldt ved dansk rets almindelige adgang til at anlægge et
civilt søgsmål.
Efter Århus-konventionens artikel 9, stk. 4, skal
procedurer omfattet af bestemmelsens stk. 2 og 3 stille
tilstrækkelige og effektive retsmidler til rådighed,
inklusive foreløbige retsmidler, hvor dette findes passende,
der skal være rimelige og retfærdige, betimelige og
ikke uoverkommeligt dyre.
Processen ved danske domstole forudsættes at leve op til
kravene i Århus-konventionen og VVM-direktivet mv. Efter
dansk praksis kan enhver, der har retlig interesse efter dansk rets
almindelige regler, herunder også organisationer omfattet af
Århus-konventionens artikel 2, stk. 5, således bl.a.
indbringe spørgsmålet om en lovs forenelighed med
EU-retten for de danske domstole. I lyset af EU-Domstolens dom af
13. februar 2014 i sag C-530/11, Kommissionen mod Storbritannien,
vil retten ved søgsmål om forhold vedrørende
miljøet, der er omfattet af dette lovforslag, skulle
påse, at omkostningerne ved sagen ikke er uoverkommeligt
høje for de berørte parter. Forpligtelsen
påhviler samtlige retsinstanser.
9.4. Vandrammedirektivet og Havstrategidirektivet
Det følger bl.a. af vandrammedirektivet, at
medlemsstaterne skal forebygge forringelse af tilstanden for alle
målsatte overfladevandområder og grundvandsforekomster
og beskytte, forbedre og restaurere alle overfladevandområder
og grundvandsforekomster med henblik på at opnå god
økologisk og god kemisk tilstand for
overfladevandområder og god kemisk og kvantitativ tilstand
for grundvandsforekomster senest i 2015. Denne frist kan under
visse betingelser forlænges for de enkelte vandforekomster
til 2021, henholdsvis 2027. Fristforlængelse og grundlaget
herfor skal fremgå af vandområdeplanen.
EU-Domstolen har i en principiel dom (C-461/13 Weser)
fastslået, at der foreligger en forringelse af den
økologiske tilstand af et overfladevandområde, hvis et
eller flere kvalitetselementer (f.eks. ålegræs,
klorofyl eller bundfauna) falder en klasse - f.eks. fra god til
moderat tilstand - selvom det ikke betyder, at hele
vandområdet falder en klasse. Hvis vandområdet allerede
befinder sig i den laveste klasse (dårlig tilstand), vil
enhver yderligere forringelse af dette vandområde
udgøre en forringelse i direktivets forstand. Det er sikret,
at projektet ikke vil medføre varig eller midlertidig
forringelse af tilstanden i målsatte vandforekomster eller
hindre opfyldelsen af de fastsatte mål for forekomsterne i
bekendtgørelse om miljømål for
overfladevandområder og grundvandsforekomster.
EU-Domstolen har i Association France Nature
Environnement-dommen (C-525/20) endvidere fastslået, at
også en midlertidig kortsigtet forringelse uden langsigtede
konsekvenser kan udgøre en forringelse i
vandrammedirektivets forstand.
Endvidere har EU-Domstolen i afgørelsen Land
Nordrhein-Westfalen (C-535/18) fastslået, at principperne i
afgørelsen C-461/13 om forringelse af tilstanden for
overfladevandområder også gælder for
grundvandsforekomster. Kravet er det samme, men vurderingen er
forskellig afhængig af, hvorvidt der er tale om grundvand
eller overfladevand.
Direktivet er bl.a. implementeret i dansk ret ved lov om
vandplanlægning, jf. lovbekendtgørelse nr. 126 af 26.
januar 2017, med tilhørende bekendtgørelser. Bindende
vandplanlægning for vandrammedirektivets anden planperiode
2015-21 er fastsat efter lov om vandplanlægning i
bekendtgørelse om miljømål for
overfladevandområder og grundvandsforekomster,
bekendtgørelse om overvågning af overfladevandets,
grundvandets og beskyttede områders tilstand og om
naturovervågning af internationale
naturbeskyttelsesområder og bekendtgørelse om
indsatsprogrammer for vandområdedistrikter.
Det følger af havstrategidirektivet (Europa-Parlamentets
og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om
fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets
havmiljøpolitiske foranstaltninger - EU-tidende 2008 nr. L
164), at en god miljøtilstand i havmiljøet skal
etableres eller fastholdes i alle medlemsstaters havområder
senest i 2020. Som led i implementeringen af havstrategidirektivet
udarbejdede regeringen i april 2018 sin anden havstrategi.
Havstrategien beskriver god miljøtilstand og
fastsætter miljømål for 11 forskellige
deskriptorer. Det følger af § 18 i lov om havstrategi,
at statslige, regionale og kommunale myndigheder ved
udøvelse af beføjelser i medfør af
lovgivningen er bundet af de miljømål, der er fastsat
i havstrategien.
Havstrategiloven og Danmarks havstrategi omfatter alle
havområder, herunder havbund og undergrund, på
søterritoriet og i de eksklusive økonomiske zoner.
Havstrategiloven finder imidlertid ikke anvendelse på
havområder, der strækker sig ud til en sømil
uden for basislinjen, i det omfang de er omfattet af
vandplanlægningen efter lov om vandplanlægning og/eller
indsatser, der indgår i en vedtaget Natura 2000-plan efter
miljømålsloven. Havstrategien indeholder også en
vurdering af de kumulative effekter fra presfaktorer på
havmiljøet.
Det er som led i udarbejdelsen af
miljøkonsekvensrapporten vurderet, at projektet ikke vil
være til hinder for opnåelse af en god
miljøtilstand i det berørte havområde. Det
sikres, at projektet ikke vil være uforeneligt med
opnåelse af de fastsatte miljømål i
havstrategien.
Virkningerne af bevarelsen og den tidsforskudte nedtagning af
produktionsområdet på de miljømål, der er
fastsat i Danmarks Havstrategi, omfatter primært lokale og
forbigående påvirkninger af havbunden og havbundens
habitater. De lokale påvirkninger vurderes ikke at forhindre
opnåelsen af en god miljøtilstand i det berørte
havområde.
Bevarelsen af produktionsområdet medfører ikke
nogen væsentlig påvirkning af vandmiljøet. Der
vil således ikke være nogen påvirkning af
elementer, som har betydning for tilstanden for
overfladevandområder eller grundvandsforekomster. Det
vurderes, at bevarelsen ikke vil hindre opfyldelsen af
vandområdeplanernes målsætninger, jf.
bekendtgørelse om miljømål for
overfladevandområder og grundvandsforekomster. Vurderingen
viser ingen påvirkning af tilstanden i forhold til
vandområdeplan 2015-2021 og vandområdeplan 2021-2027
(eller senere planer) for området.
Danmark har pligt til at sikre et sundt havmiljø. Det
sker via EU's Havstrategidirektiv, som har til formål at
fastholde eller etablere "God miljøtilstand" i alle
europæiske havområder.
God miljøtilstand bliver vurderet i forhold til elleve
såkaldte deskriptorer, der beskriver væsentlige
karakteristika for påvirkninger af havet, dets tilstand og
påvirkningen fra menneskelige aktiviteter. Da der ikke vil
være nogen påvirkning af de deskriptorer og
miljømål, der er fastsat i Danmarks Havstrategi,
vurderes det, at bevarelsen af produktionsområdet ikke vil
forhindre opnåelsen af en god miljøtilstand i det
berørte havområde.
10. Hørte myndigheder og organisationer
mv.
Et udkast til lovforslag har i perioden fra den 10. juli 2023
til den 18. august 2023 været sendt i høring hos
følgende myndigheder og organisationer mv.:
Kommissarius ved Statens Ekspropriationer på Øerne,
Trafikstyrelsen, Sund & Bælt Holding A/S,
Advokatsamfundet, Andel Energi A/S, BAT-Kartellet, Danmarks
Naturfredningsforening, Danmarks Rederiforening, Danmarks
Sportsfiskerforbund, Dansk Ejendomsmæglerforening, Dansk
Erhverv, DI, Dansk Ornitologisk Forening, Dansk Vand- og
Spildevandsforening, Danske Boligadvokater, Danske Havne, Danske
Havnevirksomheder, Danske Regioner, Datatilsynet,
Energiklagenævnet, Energinet, Energitilsynet,
Erhvervsstyrelsen, Fagbevægelsens Hovedorganisation,
Friluftsrådet, Fritidshusejernes Landsforening, Kommunernes
Landsforening, Lalandia, Lolland Kommune, Parcelhusejernes
Landsforening, Region Sjælland, Ørsted A/S og 3F.
| 11. Sammenfattende skema | | Positive konsekvenser/mindreudgifter (hvis
ja, angiv omfang/Hvis nej, anfør »Ingen«) | Negative konsekvenser/merudgifter (hvis
ja, angiv omfang/Hvis nej, anfør »Ingen«) | Økonomiske konsekvenser for stat,
kommuner og regioner | Ingen | Ingen | Implementeringskonsekvenser for stat,
kommuner og regioner | Ingen | Ingen | Økonomiske konsekvenser for
erhvervslivet | Ingen | Ingen | Administrative konsekvenser for
erhvervslivet | Ingen | Ingen | Administrative konsekvenser for
borgerne | Ingen | Ingen | Klimamæssige konsekvenser | Bevarelse af produktionsområdet vil
samlet set have en potentiel positiv betydning for klimaet i
forhold til referencescenariet. Vurderingen bygger på, at det
undgås at opføre og nedtage et nyt, tilsvarende
produktionsområde et andet sted. | Udledningen af drivhusgasser fra driften
af produktionsområdet vil lokalt kunne få en mindre
betydning for Lollands Kommunes mulighed for at nå kommunens
reduktionsmål i 2030. | Miljø- og naturmæssige
konsekvenser | Ingen | Produktionsområdet vil fortsat
præge det lokale landskab. Ændringen som følge
af bevarelsen af produktionsområdet vurderes som ubetydelig
og ikke væsentlig. Den største påvirkning af
friluftslivet sker som følge af den langvarige
arealinddragelse, som i udgangspunktet reducerer arealet til
friluftslivet væsentligt. Bevarelsen af
produktionsområdet vil dog ikke medføre
væsentlige ændringer af påvirkningen af
friluftslivet. | Forholdet til EU-retten | De gennemførte
miljøundersøgelser og høringer opfylder
kravene i VVM-direktivet som ændret ved Europa-Parlamentets
og Rådets direktiv 2014/52/EU af 16. april 2014 om
ændring af direktiv 2011/92/EU, for så vidt angår
offentlig deltagelse og adgang til klage eller
domstolsprøvelse. Lovforslaget lever derudover op til
kravene om klage eller domstolsprøvelse i
bekendtgørelse nr. 10 af 13. marts 2003 af
Århus-Konvention af 25. juni 1998 om adgang til oplysninger,
offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage
og domstolsprøvelse på miljøområdet
(Århus-konventionen). |
|
Er i strid med de fem principper for
implementering af erhvervsrettet EU-regulering/ Går videre
end minimumskrav i EU-regulering (sæt X) | Ja | Nej | | X |
|
Bemærkninger
til lovforslagets enkelte bestemmelser |
|
Til §
1
Til nr. 1
Ifølge anlægsloven, herunder navnlig §§ 1
og 8 samt forarbejderne hertil, har det været en
grundlæggende forudsætning for Femern
Bælt-projektet og dermed for Folketingets godkendelse heraf,
at produktionsområdet og produktionsfaciliteterne er
midlertidige og skal nedtages efter anlægsfasens afslutning,
hvorefter produktionsområdet skal retableres. Der henvises
til Folketingstidende 2014-15 (1. samling), tillæg A, L 141
som fremsat, s. 22-23 ff. Produktionsfaciliteterne kan derfor ikke
bevares uden en lovændring.
Det foreslås i § 1 a, stk.
1, at Sund & Bælt Holding A/S kan bevare
produktionsområdet og de produktionsfaciliteter, der er
opført til brug for fremstilling af tunnelelementer til den
faste forbindelse over Femern Bælt, efter at fremstillingen
af sådanne tunnelelementer er afsluttet, samt til at foretage
de dispositioner, som er nødvendige med henblik herpå.
Kort over området med angivelse af de omhandlede
produktionsfaciliteter fremgår af lovens bilag 8.
Når Sund & Bælt Holding A/S bemyndiges til at
bevare produktionsområdet og de produktionsfaciliteter, der
er opført til brug for fremstilling af tunnelelementer til
den faste forbindelse over Femern Bælt, efter at
fremstillingen af tunnelelementer til dette er afsluttet,
indebærer det, at produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne kan bruges til for eksempel andre
fremtidige anlægsprojekter.
Det vil være op til ejeren af faciliteterne, hvilke
faciliteter der efter anlægsfasen for den faste forbindelse
over Femern Bælt vil skulle bevares for fremtiden.
Bestemmelsen indebærer således ikke en pligt for ejeren
til at bevare og vedligeholde alle faciliteter uden hensyn til,
hvilke faciliteter der vil kunne være brug for i forbindelse
med fremtidige anlægsprojekter. Femern A/S skal ikke eje
faciliteterne, efter at anlægsarbejdet er afsluttet, men
overdrage faciliteterne til en permanent ejer, som kan være
Sund & Bælt Holding A/S, herunder et selskab ejet af Sund
& Bælt Holding A/S.
Sund & Bælt Holding A/S betaler Femern A/S for, at
Sund & Bælt Holding A/S overtager
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne, hvorefter en
eventuel påvirkning af Femern Bælt-forbindelsens
økonomi vil blive neutraliseret ved overdragelsen. Femern
A/S vil således økonomisk blive stillet, som hvis
projektet var gennemført som oprindeligt besluttet, og
selskabet vil således hverken opnå en gevinst ved
bevarelsen af produktionsfaciliteterne eller blive pålagt
omkostninger herved.
Det foreslås i § 1 a, stk.
2, at Femern A/S skal foretage de dispositioner, som er
nødvendige for, at Sund & Bælt Holding A/S kan
bevare produktionsområdet og de opførte
produktionsfaciliteter som nævnt i stk. 1.
Det foreslås, at Sund & Bælt Holding A/S
bemyndiges til at foretage de dispositioner, som er
nødvendige med henblik på at bevare
produktionsområdet og de produktionsfaciliteter, der er
opført til brug for fremstilling af tunnelelementer til den
faste forbindelse over Femern Bælt, efter at fremstillingen
af tunnelelementer til dette er afsluttet. Dette vil for eksempel
være i forhold til de dispositioner, Sund & Bælt
Holding A/S vil skulle foretage i forbindelse med det fremtidige
ejerskab af produktionsområdet og produktionsfaciliteterne,
herunder efter transportministerens beslutning om at stifte et
selskab, som har til formål at indtræde som den
fremadrettede ejer af tunnelelementfabrikken og de forberedelser,
der ligger forud herfor.
Dette vil blandt andet indebære, at Femern A/S overholder
det kontraktligt aftalte, herunder i forhold til den betingede
tillægsaftale, som Femern A/S den 30. juni 2022 indgik med
FLC om at bevare og overtage produktionsfaciliteterne og
produktionsområdet, når produktionen af tunnelelementer
til Femern Bælt-forbindelsen er afsluttet.
Tillægsaftalen er betinget af, at der opnås lovhjemmel
til, at Femern A/S bevarer produktionsområdet. Bevarelse af
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne overgår
herefter ifølge det foreslåede til Sund &
Bælt Holding A/S.
Det følger af anlægslovens § 7, at
anlægsprojektet skal gennemføres inden for rammerne af
de udførte vurderinger af projektets indvirkninger på
miljøet, jf. dog §§ 8 og 9.
Det foreslås i § 1 a, stk.
3, at bevarelse af produktionsområdet og de
opførte produktionsfaciliteter efter stk. 1 skal ske inden
for rammerne af de gennemførte
miljøkonsekvensvurderinger af bevarelse af
produktionsområdet og de opførte
produktionsfaciliteter.
Ved bekendtgørelse nr. 309 af 16. marts 2023 om
delegation af kompetencen i kapitel 2 a i lov om offentlige veje
m.v. til Femern A/S, i medfør af § 17 r, stk. 1, i lov
nr. 1520 af 27. december 2014 om offentlige veje m.v., som
ændret ved lov nr. 434 af 16. marts 2021, blev det fastsat,
at Femern A/S bemyndiges til at udøve de beføjelser,
som Vejdirektoratet er tillagt efter kapitel 2 a i lov om
offentlige veje m.v. eller regler fastsat i medfør af samme
kapitel, i forbindelse med bevarelse af tunnelelementfabrikken, som
etableres i Rødbyhavn på Lolland i forbindelse med
Femern Bælt-forbindelsen, jf. § 1. Af
bekendtgørelsens § 2 fremgår det, at ved
projekter, som skal tillades ved vedtagelse af en anlægslov,
varetager Trafikstyrelsen de nødvendige
myndighedsopgaver.
Folketingets meddelelse om vedtagelse samt stadfæstelse og
ikrafttrædelse af lovforslaget vil herefter udgøre
godkendelsen af de udførte miljøkonsekvensvurderinger
til bevarelse af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne efter § 1 a.
Det foreslåede vil indebære, at det ikke alene er
anlægsprojektet, som skal gennemføres inden for
rammerne af de herfor udførte vurderinger af projektets
indvirkninger på miljøet, men at bevarelse af
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne på samme
vis skal gennemføres inden for rammerne af de herfor
udførte vurderinger af projektets indvirkninger på
miljøet.
Det følger af anlægslovens § 8, at
ændringer eller udvidelser af anlægsprojektet, som kan
være til skade for miljøet, ikke må
påbegyndes uden tilladelse fra Trafikstyrelsen, jf. §
46.
Det foreslås i § 1 a, stk.
4, at ved bevarelsen af produktionsområdet og de
opførte produktionsfaciliteterne efter stk. 1 udfører
Sund & Bælt Holding A/S afværgeforanstaltninger i
henhold til de gennemførte miljøkonsekvensvurderinger
af bevarelse af produktionsområdet og de opførte
produktionsfaciliteter.
Det foreslåede vil indebære, at Sund &
Bælt Holding A/S er forpligtet til at iværksætte
afværgeforanstaltninger i det omfang, det er
nødvendigt for at modvirke eventuel skadelig virkning som
følge af bevarelse af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne.
I miljøkonsekvensrapporten er beskrevet de
afværgeforanstaltninger, som iværksættes.
Omfattet er navnlig tunnelelementfabrikken, arbejdshavnen,
oplagspladser og camp/beboelsesområdet, herunder blandt andet
haller til præfabrikation af armering, haller til
støbning af betonelementerne, cementsiloer, lagerhaller,
oplag af materialer til betonfremstilling, kontorbygninger,
parkeringspladser og mandskabsfaciliteter, jf. også afsnit
3.1 i lovforslagets almindelige bemærkninger.
Der henvises til afsnit 1, 2, 3.1 og 8 i lovforslagets
almindelige bemærkninger.
Til nr. 2
Det følger af anlægslovens § 12, stk. 1, at
udførelse af arbejder efter §§ 1, 2 og 11 i denne
lov ikke kræver dispensation eller tilladelse efter § 50
og § 65, stk. 1-3, jf. kapitel 2, i lov om naturbeskyttelse,
og § 35, stk. 1, i lov om planlægning.
Det foreslås, at der i § 12,
stk. 1, ændres »§50 og« til:
»§ 50,«, og », jf. kapitel 2,«
ændres til: »og § 65 b, stk. 1,«.
Det foreslåede vil indebære, at anlægsloven
vil blive tilpasset ændringerne af naturbeskyttelsesloven,
men indebærer ingen indholdsmæssige ændringer i
forhold til, hvilke regler der er omfattet af undtagelsen.
Der henvises til afsnit 3.2 i lovforslagets almindelige
bemærkninger.
Til nr. 3
Det foreslåede i § 12, stk.
4, er en ny bestemmelse i anlægsloven, hvorfor der
ikke findes gældende ret herom i anlægsloven.
Det foreslås i § 12,
stk. 4, at byggelovens § 16, stk.
1, om byggetilladelse og bygningsreglementet ikke finder anvendelse
i forhold til det produktionsområde og de
produktionsfaciliteter, der opføres til etableringen af den
faste forbindelse over Femern Bælt, samt i forbindelse med de
nødvendige aktiviteter til bevarelse af
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne efter
§§ 1 og 1 a.
Det foreslåede vil indebære, at det
produktionsområde og de produktionsfaciliteter, der
opføres til etableringen af den faste forbindelse over
Femern Bælt samt i forbindelse med nødvendige
aktiviteter til bevarelse af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne, ikke udløser krav om
byggetilladelse og overholdelse af bygningsreglementet. Kommunen
skal således ikke foretage nogen byggesagsbehandling som
følge af, at produktionsfaciliteterne har ændret
karakter fra at være midlertidige til at skulle bevares.
Derudover foreslås det, at ombygninger af de anlæg, der
er opført som midlertidige til brug for anlæggelsen af
Femern Bælt-forbindelsen, heller ikke fremadrettet
udløser krav om byggetilladelse efter byggelovens § 16,
stk. 1, og overholdelse af bygningsreglementet. Det er ikke
hensigten med ændringen, at eventuelle fremtidige nye
bebyggelser, tilbygninger, ombygninger, ændringer eller
lignende af produktionsområdet eller
produktionsfaciliteterne, der går ud over bevarelsen af
produktionsområdet eller produktionsfaciliteterne, der
opføres til etableringen af den faste forbindelse over
Femern Bælt, skal omfattes af disse undtagelser.
Såfremt der sker eventuelle fremtidige nye bebyggelser,
tilbygninger, ændringer eller lignende af
produktionsområdet eller produktionsfaciliteterne, som
omfattes af de omhandlede bestemmelser i byggeloven og
bygningsreglementet, vil dette kunne udløse krav om
byggetilladelse og overholdelse af bygningsreglementet.
Det foreslås i § 12, stk.
5, at lov om elforsyning ikke finder anvendelse på
Femern A/S' elforsyningsaktiviteter til jernbanedrift.
Den foreslåede bestemmelse vil indebære, at Femern
A/S ligesom Banedanmark er undtaget fra elforsyningsloven, for
så vidt angår jernbanedriften på Femern
Bælt-forbindelsen.
Det foreslås i § 12, stk.
6, at transportministeren fastsætter nærmere
regler for Femern A/S' elforsyningsaktiviteter.
Det foreslåede vil indebære, at transportministeren
bemyndiges til at fastsætte nærmere regler for Femern
A/S' elforsyningsvirksomhed.
Der henvises til afsnit 3.2 i lovforslagets almindelige
bemærkninger.
Til nr. 4
Det følger af anlægslovens § 12, stk. 1, at
udførelse af arbejder efter §§ 1, 2 og 11 i denne
lov ikke kræver dispensation eller tilladelse efter § 50
og § 65, stk. 1-3, jf. kapitel 2 i lov om naturbeskyttelse, og
§ 35, stk. 1, i lov om planlægning.
Bestemmelserne i § 12, stk. 1 og 2, har til formål at
skabe klarhed om forholdet mellem anlægsloven og de regler i
natur- og miljølovgivningen, der stiller krav om tilladelse
mv. inden foretagelse af fysiske dispositioner i det åbne
land samt på og nær visse naturtyper og dyre- og
plantearter. Bestemmelserne finder alene anvendelse i
anlægsfasen af projektet, som i denne sammenhæng
defineres som fasen ind til to år efter indvielsen af kyst
til kyst-projektet.
Det foreslås i § 12 a, stk.
1, at arbejder efter § 1 a ikke kræver
dispensation eller tilladelse efter regler nævnt i § 12,
stk. 1.
Det vil betyde, at der ved bevarelse af produktionsområdet
og produktionsfaciliteterne efter den foreslåede § 1 a,
jf. lovforslagets § 1, nr. 1, vil gælde de samme
undtagelser, som gjaldt ved etableringen af forholdene.
Ændringen vil således indebære, at de
gældende bestemmelser udvides til også at omfatte den
fysiske bevarelse af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne, som derfor ikke udløser krav om
dispensationer, tilladelser eller andet efter den omhandlede
lovgivning. Det er ikke hensigten med ændringen, at eventuel
fremtidig udførelse af arbejder og aktiviteter, der
går ud over bevarelsen af produktionsområdet eller
produktionsfaciliteterne, der opføres til etableringen af
den faste forbindelse over Femern Bælt, skal omfattes af
disse undtagelser. Såfremt der sker eventuel fremtidig
udførelse af arbejder og aktiviteter, der går ud over
bevarelsen af produktionsområdet eller
produktionsfaciliteterne, der opføres til etableringen af
den faste forbindelse over Femern Bælt, som omfattes af de
omhandlede bestemmelser, vil dette kunne udløse krav om
planer, dispensationer, tilladelser eller andet efter den
omhandlede lovgivning.
Der henvises til afsnit 3.2 i lovforslagets almindelige
bemærkninger.
Det følger af anlægslovens § 12, stk. 2, at
reglerne om kommune- og lokalplaner i lov om planlægning,
§§ 20, 22 og 26 a i lov om naturbeskyttelse, kapitel 4 i
bekendtgørelse om fredning af visse dyre- og plantearter og
pleje af tilskadekommet vildt, §§ 8-13 og 26-28 i lov om
skove, kapitel 8 og 8 a i museumsloven, lov om landbrugsejendomme
og kapitel 1 a-4 i lov om kystbeskyttelse, ikke finder anvendelse
ved udførelse af arbejder efter §§ 1, 2 og 11 i
denne lov.
Bestemmelserne i § 12, stk. 1 og 2, har til formål at
skabe klarhed om forholdet mellem anlægsloven og de regler i
natur- og miljølovgivningen, der stiller krav om tilladelse
mv. inden foretagelse af fysiske dispositioner i det åbne
land samt på og nær visse naturtyper og dyre- og
plantearter. Bestemmelserne finder alene anvendelse i
anlægsfasen af projektet, som i denne sammenhæng
defineres som fasen ind til to år efter indvielsen af kyst
til kyst-projektet.
Det foreslås i § 12 a, stk.
2, at regler nævnt i § 12, stk. 2, ikke finder
anvendelse ved udførelse af arbejder efter § 1 a.
Det vil betyde, at der ved bevarelse af produktionsfaciliteterne
efter den foreslåede § 1 a, jf. lovforslagets § 1,
nr. 1, vil gælde de samme undtagelser, som gjaldt ved
etableringen af forholdene.
Ændringen vil således indebære, at de
gældende bestemmelser udvides til også at omfatte den
fysiske bevarelse af produktionsfaciliteterne, som derfor ikke
udløser krav om planer, dispensationer, tilladelser eller
andet efter den omhandlede lovgivning. Det er ikke hensigten med
ændringen, at eventuel fremtidig udførelse af arbejder
og aktiviteter, der går ud over bevarelsen af
produktionsområdet eller produktionsfaciliteterne, der
opføres til etableringen af den faste forbindelse over
Femern Bælt, skal omfattes af disse undtagelser.
Såfremt der sker eventuel fremtidig udførelse af
arbejder og aktiviteter, der går ud over bevarelsen af
produktionsområdet eller produktionsfaciliteterne, der
opføres til etableringen af den faste forbindelse over
Femern Bælt, som omfattes af de omhandlede bestemmelser, vil
dette kunne udløse krav om planer, dispensationer,
tilladelser eller andet efter den omhandlede lovgivning.
Der henvises til afsnit 3.2 i lovforslagets almindelige
bemærkninger.
Til nr. 5
Det fremgår af anlægslovens § 13, stk. 1, at
kommunalbestyrelsens eller en statslig myndigheds afgørelse
vedrørende anlægsprojektet, jf. §§ 1 og 2,
som træffes efter byggeloven, lov om jagt og
vildtforvaltning, lov om naturbeskyttelse, lov om vandløb,
dog undtaget kapitel 13, lov om skove, lov om vandforsyning m.v.,
lov om kystbeskyttelse, lov om miljøbeskyttelse og lov om
råstoffer og regler udstedt i medfør af disse love,
ikke kan påklages til anden administrativ myndighed, jf. dog
stk. 2.
Det foreslås, at der i § 13,
stk. 1, indsættes efter »jf. §§ 1 og
2,«: »og bevarelse af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne, jf. § 1 a,«, og efter
»jf. dog stk. 2«: » og 3«.
Den foreslåede ændring vil indebære, at det
samme gælder for eventuelle afgørelser i forbindelse
med bevarelsen af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne.
Til nr. 6
Det følger af anlægslovens § 13, stk. 2, at
kommunalbestyrelsens afgørelser vedrørende
anlægsprojektet i henhold til de i stk. 1 nævnte love
kan påklages af Femern A/S og A/S Femern Landanlæg til
transportministeren.
Det foreslås i § 13, at
der efter stk. 2 indsættes et nyt stk.
3, om at kommunalbestyrelsens afgørelser i henhold
til de i stk. 1 nævnte love kan påklages til
transportministeren. Stk. 3-6 bliver herefter stk. 4-7.
Den foreslåede ændring vil indebære, at de i
§ 13, stk. 1 nævnte afgørelser ikke vil kunne
påklages til anden administrativ myndighed. Dog kan
kommunalbestyrelsens afgørelser vedrørende bevarelse
af produktionsområdet og produktionsfaciliteterne i henhold
til de i stk. 1 nævnte love påklages til
transportministeren.
Til nr. 7
Det følger af anlægslovens § 13, stk. 3, at
transportministeren kan beslutte at overtage kommunalbestyrelsens
beføjelser efter de i stk. 1 nævnte love i en
nærmere bestemt sag, der vedrører
anlægsprojektet.
Det foreslås, at det i § 13,
stk. 3, der bliver stk. 4, indsættes efter
»anlægsprojektet«: »eller bevarelse af
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne«.
Den foreslåede ændring af bestemmelsen i § 13, stk. 4, vil indebære, at det
samme gælder, for så vidt angår sager, der
vedrører bevarelse af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne.
Til nr. 8
Det følger af anlægslovens § 13, stk. 4, at
transportministerens afgørelse i klagesager efter stk. 2 og
i sager, hvor ministeren har overtaget kommunalbestyrelsens
beføjelser efter stk. 3, ikke kan påklages til anden
administrativ myndighed.
Det foreslås, at det i § 13,
stk. 4, der bliver stk. 5, indsættes efter »stk.
2«: »og 3«, og »stk. 3« ændres
til: »stk. 4«.
Den foreslåede ændring af bestemmelsen i stk. 5 vil indebære, at det samme vil
gøre sig gældende for sager, hvor der er klaget til
transportministeren, og det er en konsekvens af, at der i
bestemmelsen indsættes et nyt stk. 3.
Til nr. 9
Det fremgår af anlægslovens § 13, stk. 6, at
transportministeren til brug for behandlingen af sager efter stk. 2
og 3 kan fastsætte regler om kommunalbestyrelsens pligt til
at tilvejebringe oplysninger til brug for en vurdering af forhold,
der reguleres efter de i stk. 1 nævnte love, inden for den
pågældende kommune.
Det foreslås, at der i § 13,
stk. 6, der bliver stk. 7, foretages en ændring,
så »stk. 2 og 3« ændres til: »stk.
2-4«.
Den foreslåede ændring af bestemmelsen i stk. 7 vil indebære, at det samme vil
gøre sig gældende for sager, hvor der er klaget til
transportministeren, og er en konsekvens af, at der i bestemmelsen
indsættes et nyt stk. 3.
Til nr. 10
Det følger af anlægslovens § 27, at
transportministeren bemyndiges til ved ekspropriation at erhverve
arealer og rettigheder, der er nødvendige for anlæg og
drift af anlægsprojektet nævnt i §§ 1 og 2
eller ændringer heraf samt etablering af klimarelaterede
afværgeforanstaltninger.
Det foreslås i § 27, at
der efter stk. 3 indsættes et nyt stk.
4, om at transportministeren bemyndiges til ved
ekspropriation at erhverve de arealer og rettigheder, der er
nødvendige for bevarelse af produktionsområdet og de
opførte produktionsfaciliteter, jf. § 1 a. Stk. 4
bliver herefter stk. 5.
Den foreslåede bestemmelse i §
27, stk. 4 vil indebære, at transportministeren
bemyndiges til at foretage ekspropriation til brug for bevarelse af
produktionsområdet. Baggrunden for bestemmelsen er, at Femern
A/S ikke ejer hele produktionsområdet, men råder
midlertidigt over nogle arealer i henhold til gældende
bestemmelser herom.
Bestemmelsen vil indebære, at Femern A/S kan indgå
aftale om permanent overtagelse af arealer i
produktionsområdet, som Femern A/S ikke allerede ejer, og at
der om nødvendigt kan ske ekspropriation.
Ekspropriation skal ske efter reglerne herom i lov om
fremgangsmåden ved ekspropriation vedrørende fast
ejendom. Idet ekspropriation vil ske med henblik på bevarelse
af produktionsområdet og produktionsfaciliteterne mv. til
brug for andre statslige infrastrukturprojekter, er der efter
Transportministeriets opfattelse tale om et formål, som har
offentlig karakter og derfor ligger inden for almenvellet. De
øvrige krav til ekspropriation skal også være
opfyldt, herunder kravet om tidsmæssig aktualitet.
Der henvises til afsnit 3.3 i lovforslagets almindelige
bemærkninger.
Til nr. 11
Det foreslås, at som bilag 8
indsættes bilag 1 til denne lov.
Bilaget viser camp/beboelsesfaciliteter, betonelementfabrik
(tunnelelementfabrik), oplagsplads og arbejdshavn, som er
beliggende inden for den rødstiplede linje. Sejlrenden til
arbejdshavnen er beliggende inden for den blåstiplede
linje.
Til §
2
Til nr. 1
Det følger af lov om Sund og Bælt Holding A/S,
§ 8, stk. 1, at vedtægterne for Sund & Bælt
Holding A/S, A/S Storebæltsforbindelsen og A/S
Øresundsforbindelsen og ændringer i disse skal
godkendes af transportministeren.
Af bestemmelsens stk. 2 følger det, at
transportministeren om spørgsmål af væsentlig
betydning kan give de aktieselskaber, der er nævnt i stk. 1,
generelle eller specielle instrukser for udøvelsen af deres
virksomhed.
Det foreslås i § 8 a, at
transportministeren kan bemyndige Sund & Bælt Holding A/S
eller et selskab ejet af Sund & Bælt Holding A/S til at
stifte et selskab, som har til formål at indtræde som
ejer af produktionsområdet og produktionsfaciliteterne ved
Rødbyhavn, jf. § 1 a, stk. 1.
Bestemmelsen vil indebære, at transportministeren kan
bemyndige Sund & Bælt Holding A/S eller et selskab ejet
af Sund & Bælt Holding A/S til at stifte et
datterselskab, som skal overtage ejerskabet af
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne, i
koncernen.
Det er forventningen, at Sund & Bælt Holding A/S vil
forberede forvaltningen af det kommende selskab og i den
forbindelse udarbejde en organiseringsmodel for det fremtidige
ejerskab og den fremtidige drift af produktionsfaciliteterne. Den
nærmere organiseringsmodel skal godkendes af Sund &
Bælt Holding A/S.
Der er forskellige løsninger til en mulig model for det
fremtidige ejerskab, f.eks. via en fraspaltning af
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne fra Femern A/S
og overdragelse heraf til et andet selskab i koncernen. Der kan
også ske en aktivoverdragelse, fusion eller indskud af
produktionsfaciliteterne som apportindskud i et nyt selskab. Uagtet
hvilken model der vælges, vil overdragelsen ske inden for
selskabslovens almindelige regler og uden nogen former for
statsstøtte i det nye selskab.
Selskabet vil blive stiftet og forvaltet i overensstemmelse med
den almindelige selskabslovgivning, i det omfang denne ikke er
fraveget i medfør af dette lovforslag eller i medfør
af lov om Sund og Bælt Holding A/S i øvrigt, jf.
§ 9 i lov om Sund og Bælt Holding A/S.
Ejerskabet af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne vil først overgå fra Femern
A/S til det nye selskab, når transportministeren
træffer beslutning herom, hvilket som udgangspunkt vil
være, når produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne har udtjent deres formål i relation
til anlæggelsen af Femern Bælt-forbindelsen.
Efter selskabsloven ville godkendelsen skulle foretages af
generalforsamlingen. Det er hensigten, at det i vedtægterne
nærmere kan fastlægges, i hvilket omfang
væsentlige beslutninger skal godkendes af Sund &
Bælt Holding A/S, førend de effektueres.
I forbindelse med at selskabet stiftes, vil bestyrelsen i Sund
& Bælt Holding A/S skulle godkende selskabets
vedtægter, ligesom bestyrelsen i Sund & Bælt
Holding A/S skal godkende eventuelle senere ændringer af
vedtægterne.
I henhold til gældende ret skal transportministeren
allerede godkende vedtægter og ændringer heri, for
så vidt angår Sund & Bælt Holding A/S, A/S
Storebæltsforbindelsen, A/S Øresundsforbindelsen, A/S
Femern Landanlæg og Femern A/S.
Staten har kontrol over selskabet og dermed
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne. Det vil for
eksempel kræve bestyrelsen i Sund & Bælt Holding
A/S' godkendelse, hvis produktionsfaciliteterne overdrages til
andre selskaber i koncernen eller skal sælges helt eller
delvist til tredjemand. Hensigten er ikke, at Sund & Bælt
Holding A/S skal gribe ind i selskabets daglige drift, men
bestemmelsen omfatter alle tilfælde, hvor der skal
træffes beslutning om forhold, som har betydning for statens
indflydelse, og hvordan produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne stilles til rådighed for statslige
projekter. Det overordnede ansvar for ledelsen af selskabet vil
fortsat bero hos bestyrelsen i selskabet.
Det er forventningen, at Sund & Bælt Holding A/S i
samarbejde med Transportministeriet vil udarbejde en
organisationsmodel for forvaltningen af ejerskabet i
forlængelse af, at ejerskabet af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne overgår til selskabet, som stiftes i
henhold til stk. 1, jf. også de særlige
bemærkninger til det foreslåede § 8 a, stk. 1.
Til nr. 2
Det følger af lov om Sund og Bælt Holding A/S,
§ 10, stk. 5, at Sund & Bælt Holding A/S, A/S
Storebæltsforbindelsen, A/S Øresundsforbindelsen,
Femern A/S og A/S Femern Landanlæg ikke må udstede
garantier for de forpligtelser, der påhviler selskaberne
nævnt i §§ 5-7.
Det foreslås i § 10, stk.
5, at der efter »§§ 5-7«
indsættes: »og 8 a«.
Det foreslåede vil indebære, at Sund &
Bælt Holding A/S, A/S Storebæltsforbindelsen, A/S
Øresundsforbindelsen, Femern A/S og A/S Femern
Landanlæg ikke må udstede garantier for selskabet, der
er stiftet i medfør af § 8 a.
Det foreslåede vil indebære, at selskabet, der er
stiftet i medfør af § 8 a, på linje med
selskaberne i §§ 5-7 skal drives på
forretningsmæssigt grundlag.
Til §
3
Det foreslås, at loven træder i kraft dagen efter
bekendtgørelsen i Lovtidende. Dette foreslås på
baggrund af, at forligskredsen den 23. juni 2022 godkendte, at
Femern A/S kunne indgå en betinget tillægsaftale med
entreprenørkonsortiet FLC om at bevare og overtage
produktionsområdet, når produktionen af tunnelelementer
til Femern Bælt-forbindelsen er afsluttet. Femern A/S indgik
den 30. juni 2022 en betinget tillægsaftale med FLC.
Tillægsaftalen er betinget af, at der opnås lovhjemmel
til, at Femern A/S bevarer produktionsområdet. Det er i
tillægsaftalen aftalt, at dette skal ske inden den 31.
december 2023, hvorfor loven skal være trådt i kraft
inden denne dato, da det er en betingelse for aftalens
gennemførelse.
Regler udstedt i medfør af § 13, stk. 3, i
anlægsloven forbliver i kraft, indtil de ophæves eller
afløses af regler udstedt i medfør af § 13, stk.
4, i anlægsloven, jf. denne lovs § 1, nr. 7.
Bilag 1
| | | | Lovforslaget
sammenholdt med gældende lov | Gældende
formulering | | Lovforslaget | | | § 1 | | | I lov nr. 575 af 4. maj 2015 om
anlæg og drift af en fast forbindelse over Femern Bælt
med tilhørende landanlæg i Danmark, som ændret
ved lov nr. 792 af 4. maj 2021, foretages følgende
ændringer: | § 1.
--- | | 1. Efter §
1 indsættes: »§ 1
a. Sund & Bælt Holding A/S kan bevare
produktionsområdet og de produktionsfaciliteter, der er
opført til brug for fremstilling af tunnelelementer til den
faste forbindelse over Femern Bælt, efter at fremstillingen
af sådanne tunnelelementer til dette er afsluttet, samt til
at foretage de dispositioner, som er nødvendige med henblik
herpå. Kort over området med angivelse af de omhandlede
produktionsfaciliteter fremgår af lovens bilag 8. Stk. 2.
Femern A/S skal foretage de dispositioner, som er nødvendige
for at Sund & Bælt Holding A/S kan bevare
produktionsområdet og de opførte
produktionsfaciliteter. Stk. 3.
Bevarelse af produktionsområdet og de opførte
produktionsfaciliteter efter stk. 1 skal ske inden for rammerne af
de gennemførte miljøkonsekvensvurderinger af
bevarelse af produktionsområdet og de opførte
produktionsfaciliteter. Stk. 4.
Ved bevarelsen af produktionsområdet og de opførte
produktionsfaciliteter efter stk. 1, udfører Sund &
Bælt Holding A/S afværgeforanstaltninger i henhold til
de gennemførte miljøkonsekvensvurderinger af
bevarelse af produktionsområdet og de opførte
produktionsfaciliteter.« | § 12.
Udførelse af arbejder efter §§ 1, 2 og 11 i denne
lov kræver ikke dispensation eller tilladelse efter § 50
og § 65, stk. 1-3, jf. kapitel 2, i lov om naturbeskyttelse og
§ 35, stk. 1, i lov om planlægning. Stk. 2.
Reglerne om kommune- og lokalplaner i lov om planlægning,
§§ 20, 22 og 26 a i lov om naturbeskyttelse, kapitel 4 i
bekendtgørelse om fredning af visse dyre- og plantearter og
pleje af tilskadekommet vildt, §§ 8-13 og 26-28 i lov om
skove, kapitel 8 og 8 a i museumsloven, lov om landbrugsejendomme
og kapitel 1 a-4 i lov om kystbeskyttelse finder ikke anvendelse
ved udførelse af arbejder efter §§ 1, 2 og 11 i
denne lov. Stk. 3.
--- | | 2. I § 12, stk. 1, ændres »§
50 og« til: »§ 50,«, og », jf. kapitel
2,« ændres til: »og § 65 b, stk.
1,«. 3. I § 12 indsættes som stk. 4-6: »Stk. 4. Byggelovens § 16, stk. 1,
om byggetilladelse og bygningsreglementet finder ikke anvendelse i
forhold til det produktionsområde og de
produktionsfaciliteter, der opføres til etableringen af den
faste forbindelse over Femern Bælt, samt i forbindelse med de
nødvendige aktiviteter til bevarelse af
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne efter
§§ 1 og 1 a. Stk. 5.
Lov om elforsyning finder ikke anvendelse på Femern A/S'
elforsyningsaktiviteter til jernbanedrift. Stk. 6.
Transportministeren fastsætter nærmere regler for
Femern A/S' elforsyningsaktiviteter.« | § 12. --- | | 4. Efter §
12 indsættes: » § 12
a. Arbejder efter § 1 a kræver ikke dispensation
eller tilladelse efter regler nævnt i § 12, stk.
1. Stk. 2. Regler
nævnt i § 12, stk. 2, finder ikke anvendelse ved
udførelse af arbejder efter § 1 a.« | § 13.
Kommunalbestyrelsens eller en statslig myndigheds afgørelse
vedrørende anlægsprojektet, jf. §§ 1 og 2,
som træffes efter byggeloven, lov om jagt og
vildtforvaltning, lov om naturbeskyttelse, lov om vandløb,
dog undtaget kapitel 13, lov om skove, lov om vandforsyning m.v.,
lov om kystbeskyttelse, lov om kystbeskyttelse og lov om
råstoffer og regler udstedt i medfør af disse love,
kan ikke påklages til anden administrativ myndighed, jf. dog
stk. 2. Stk.
2. --- Stk. 3.
Transportministeren kan beslutte at overtage kommunalbestyrelsens
beføjelser efter de i stk. 1 nævnte love i en
nærmere bestemt sag, der vedrører
anlægsprojektet. Stk. 4.
Transportministerens afgørelse i klagesager efter stk. 2 og
i sager, hvor ministeren har overtaget kommunalbestyrelsens
beføjelser efter stk. 3, kan ikke påklages til anden
administrativ myndighed. Stk.
5. --- Stk. 6.
Transportministeren kan til brug for behandlingen af sager efter
stk. 2 og 3 fastsætte regler om kommunalbestyrelsens pligt
til at tilvejebringe oplysninger til brug for en vurdering af
forhold, der reguleres efter de i stk. 1 nævnte love, inden
for den pågældende kommune. | | 5. I § 13, stk. 1, indsættes efter
»jf. §§ 1 og 2,«: »og bevarelse af
produktionsområdet og produktionsfaciliteterne, jf. § 1
a,«, og efter »jf. dog stk. 2«: » og
3«. 6. I § 13 indsættes efter stk. 2 som
nyt stykke: »Stk. 3.
Kommunalbestyrelsens afgørelser i henhold til de i stk. 1
nævnte love kan påklages til
transportministeren.« Stk. 3-6 bliver herefter stk. 4-7. 7. I § 13, stk. 3, der bliver stk. 4,
indsættes efter »anlægsprojektet«:
»eller bevarelse af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne«. 8. I § 13, stk. 4, der bliver stk. 5,
indsættes efter »stk. 2«: »og 3«, og
»stk. 3« ændres til: »stk. 4«. 9. I § 13, stk. 6, der bliver stk. 7,
ændres »stk. 2 og 3« til: »stk.
2-4«. | § 27.
--- Stk.
2. --- Stk.
3. --- Stk. 4.
--- | | 10. I § 27 indsættes efter stk. 3 som
nyt stykke: »Stk. 4.
Transportministeren bemyndiges til ved ekspropriation at erhverve
de arealer og rettigheder, der er nødvendige for bevarelse
af produktionsområdet og de opførte
produktionsfaciliteter, jf. § 1 a.« Stk. 4 bliver herefter stk. 5. | | | | | | § 2 | | | I lov nr. 588 af 24. juni 2005 om Sund og
Bælt Holding A/S, som ændret ved blandt andet lov nr.
1739 af 27. december 2016 og senest ved lov nr. 808 af 9. juni 2020
foretages følgende ændringer: | § 8.
Vedtægterne for Sund og Bælt Holding A/S, A/S
Storebæltsforbindelsen og A/S Øresundsforbindelsen og
ændringer i disse skal godkendes af transport- og
energiministeren. Stk. 2.
Transport- og energiministeren kan om spørgsmål af
væsentlig betydning give de aktieselskaber, der er
nævnt i stk. 1, generelle eller specielle instrukser for
udøvelsen af deres virksomhed. | | 1. Efter §
8 indsættes: »§ 8
a. Transportministeren kan bemyndige Sund & Bælt
Holding A/S eller et selskab ejet af Sund & Bælt Holding
A/S til at stifte et selskab, som har til formål, at
indtræde som ejer af produktionsområdet og
produktionsfaciliteterne ved Rødbyhavn, jf. § 1 a, stk.
1«. | § 10.
--- Stk.
2. --- Stk.
3. --- Stk.
4. --- Stk. 5. Sund
og Bælt Holding A/S, A/S Storebæltsforbindelsen, A/S
Øresundsforbindelsen, Femern A/S og A/S Femern
Landanlæg må ikke udstede garantier for de
forpligtelser, der påhviler selskaberne nævnt i
§§ 5-7. | | 2. I § 10, stk. 5, indsættes efter
»§§ 5-7«: »og 8 a«. |
|