Vedtaget af Folketinget ved 3. behandling
den 19. december 2016
Forslag
til
Lov om de gymnasiale uddannelser
Kapitel 1
Uddannelserne og deres
formål
§ 1.
Formålet med uddannelserne omfattet af denne lov er at
forberede eleverne til videregående uddannelse, herunder at
de tilegner sig almendannelse, viden og kompetencer gennem
uddannelsens kombination af faglig bredde og dybde og gennem
samspillet mellem fagene.
Stk. 2. Eleverne
skal gennem uddannelsens faglige og pædagogiske progression
udvikle faglig indsigt og studiekompetence. De skal opnå
fortrolighed med at anvende forskellige arbejdsformer og opnå
evne til at fungere i et studiemiljø, hvor kravene til
selvstændighed, samarbejde og sans for at opsøge viden
er centrale.
Stk. 3.
Uddannelserne skal have et dannelsesperspektiv med vægt
på elevernes udvikling af personlig myndighed. Eleverne skal
derfor lære at forholde sig reflekterende og ansvarligt til
deres omverden: medmennesker, natur og samfund samt til deres
udvikling. Uddannelserne skal tillige udvikle elevernes kreative og
innovative evner og kritiske sans.
Stk. 4.
Uddannelserne og institutionskulturen som helhed skal forberede
eleverne til medbestemmelse, medansvar, rettigheder og pligter i et
samfund med frihed og folkestyre. Undervisningen og hele
institutionens dagligliv må derfor bygge på
åndsfrihed, ligeværd og demokrati og styrke
elevernes kendskab til og respekt for grundlæggende
friheds- og menneskerettigheder, herunder ligestilling mellem
kønnene. Eleverne skal derigennem opnå
forudsætninger for aktiv medvirken i et demokratisk samfund
og forståelse for mulighederne for individuelt og i
fællesskab at bidrage til udvikling og forandring samt
forståelse af såvel det nære som det
europæiske og det globale perspektiv.
§ 2.
Der er følgende gymnasiale ungdomsuddannelser:
1) Den
3-årige uddannelse til teknisk studentereksamen (htx).
2) Den
3-årige uddannelse til merkantil studentereksamen (hhx).
3) Den
3-årige uddannelse til almen studentereksamen (stx).
4) Den
2-årige uddannelse til hf-eksamen (hf med eller uden
overbygning).
Stk. 2. De
gymnasiale uddannelser i stk. 1 er målrettet mod unge med
interesse for viden, fordybelse, perspektivering og abstraktion, og
som primært sigter mod videregående uddannelse.
Uddannelserne udgør en helhed og afsluttes med en eksamen
efter national standard.
Stk. 3.
Uddannelsen til almen studentereksamen findes også som en
2-årig uddannelse (2-årig stx). Uddannelsen er
målrettet mod unge og voksne med interesse for viden,
fordybelse, perspektivering og abstraktion.
Stk. 4.
Gymnasial uddannelse kan tilrettelægges som gymnasial
enkeltfagsundervisning (hf-enkeltfag). Hf-enkeltfag er
målrettet mod voksne med interesse for viden, fordybelse,
perspektivering og abstraktion.
Stk. 5. Elever i
erhvervsuddannelse kan gennemføre studierettet undervisning
på gymnasialt niveau og opnå en erhvervsfaglig
studentereksamen i forbindelse med erhvervsuddannelse, jf. lov om
erhvervsfaglig studentereksamen i forbindelse med
erhvervsuddannelse (eux).
§ 3.
I uddannelsen til teknisk studentereksamen er fagligheden
nært forbundet med teknologiske, naturvidenskabelige og
erhvervsrettede dannelsesperspektiver. Uddannelsens formål,
jf. § 1, realiseres således inden for teknologiske og
naturvidenskabelige fagområder i kombination med almene fag.
Uddannelsen skal udvikle elevernes evne til faglig fordybelse og
deres forståelse af teoretisk viden som redskab for analyse
af virkelighedsnære forhold. Der lægges i
undervisningen vægt på produktudvikling, innovation,
problemløsning og anvendt naturvidenskab, herunder ved
kombination af teori og praktik i værksteder og
laboratorier.
§ 4.
I uddannelsen til merkantil studentereksamen er fagligheden
nært forbundet med merkantile, internationalt orienterede og
erhvervsrettede dannelsesperspektiver. Uddannelsens formål,
jf. § 1, realiseres således inden for virksomheds- og
samfundsøkonomiske fagområder i kombination med
fremmedsprog og andre almene fag. Uddannelsen skal udvikle
elevernes evne til faglig fordybelse og deres forståelse af
teoretisk viden som redskab for analyse af virkelighedsnære
forhold. Der lægges i undervisningen vægt på
innovation og problemløsning, herunder ved arbejde med
virkelighedsnære cases og projekter.
§ 5.
I uddannelsen til almen studentereksamen er fagligheden nært
forbundet med videnskabsfagene inden for humaniora,
samfundsvidenskab og naturvidenskab. Uddannelsens formål, jf.
§ 1, realiseres således inden for en bred, almen
fagrække. Uddannelsen skal udvikle elevernes evne til faglig
fordybelse og deres forståelse af videnskabernes anvendelse.
Der lægges i undervisningen vægt på såvel
det teoretiske som på fagenes anvendelse til analyse af
almene og videnskabsrelaterede problemstillinger.
§ 6.
I den 2-årige uddannelse til hf-eksamen er fagligheden
nært forbundet med aspekter af videnskabsfagene og samtidig
med fagenes professionsrettede perspektiver. Uddannelsens
formål realiseres således inden for en bred, almen
fagrække. Uddannelsen skal udvikle elevernes evne til faglig
fordybelse og deres forståelse af sammenhæng mellem
fagene. Der lægges i undervisningen vægt på
såvel det teoretiske som det professionsrettede, herunder
fagenes anvendelse i relation til videre uddannelse og job.
Kapitel 2
Optagelse
Retskrav på
optagelse efter 9. klasse
§ 7.
En ansøger, der har afsluttet undervisningen på 9.
klassetrin i henhold til lov om folkeskolen eller gennemført
en undervisning, der står mål med, hvad der
almindeligvis kræves i folkeskolen, har retskrav på
optagelse på en 3-årig gymnasial ungdomsuddannelse
under følgende forudsætninger:
1)
Ansøgeren har rettidigt søgt om optagelse i direkte
forlængelse af 9. klasse.
2)
Ansøgeren er ud fra en helhedsvurdering vurderet
uddannelsesparat i henhold til lov om vejledning om uddannelse og
erhverv samt pligt til uddannelse, beskæftigelse m.v.
3)
Ansøgeren har modtaget prøveforberedende undervisning
i 2. fremmedsprog i 5.-9. klasse i folkeskolen eller
prøveforberedende undervisning, der står mål
hermed.
4)
Ansøgeren har aflagt folkeskolens obligatoriske
9.-klasseprøver ved afslutningen af undervisningen på
9. klassetrin.
5)
Ansøgeren har bestået folkeskolens afgangseksamen.
6)
Ansøgeren har ved resultaterne af de lovbundne prøver
fra folkeskolens afgangseksamen bekræftet det faglige niveau
fra uddannelsesparathedsvurderingen.
7)
Ansøgeren, som ikke opfylder forudsætningen i nr. 6,
har krav på optagelse på den ønskede uddannelse,
hvis karaktergennemsnittet af de lovbundne prøver fra
folkeskolens afgangseksamen er på mindst 3,0.
8)
Ansøgeren, som ikke opfylder forudsætningen i nr. 6,
og som har et karaktergennemsnit af de lovbundne prøver fra
folkeskolens afgangseksamen på mindst 2,0, men under 3,0,
gennemfører en vejledningssamtale med den ansøgte
institutions leder, som udfordrer ansøgerne fagligt og i
forhold til valg af uddannelse, hvorefter ansøgerne har krav
på optagelse på den ønskede uddannelse.
9)
Ansøgeren, som ikke opfylder forudsætningen i nr. 2,
har krav på optagelse på den ønskede uddannelse,
hvis vedkommende har opnået mindst 6,0 i karaktergennemsnit
af de lovbundne prøver fra folkeskolens afgangseksamen.
Stk. 2.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om proceduren
for optagelse på de 3-årige gymnasiale
ungdomsuddannelser efter 9. klasse, herunder om frister, og om
vejledningssamtalen.
§ 8.
En ansøger, der har afsluttet undervisningen på 9.
klassetrin i henhold til lov om folkeskolen eller gennemført
en undervisning, der står mål med, hvad der
almindeligvis kræves i folkeskolen, har retskrav på
optagelse på den 2-årige uddannelse til hf-eksamen
under følgende forudsætninger:
1)
Ansøgeren har rettidigt søgt om optagelse i direkte
forlængelse af 9. klasse.
2)
Ansøgeren er ud fra en helhedsvurdering vurderet
uddannelsesparat i henhold til lov om vejledning om uddannelse og
erhverv samt pligt til uddannelse, beskæftigelse m.v.
3)
Ansøgeren har modtaget prøveforberedende undervisning
i 2. fremmedsprog i 5.-9. klasse i folkeskolen eller
prøveforberedende undervisning, der står mål
hermed.
4)
Ansøgeren har aflagt folkeskolens obligatoriske
9.-klasseprøver ved afslutningen af undervisningen på
9. klassetrin.
5)
Ansøgeren har bestået folkeskolens afgangseksamen.
6)
Ansøgeren har ved resultaterne af de lovbundne prøver
fra folkeskolens afgangseksamen bekræftet det faglige niveau
fra uddannelsesparathedsvurderingen.
7)
Ansøgeren, som ikke opfylder forudsætningen i nr. 2,
har krav på optagelse på den ønskede uddannelse,
hvis vedkommende har opnået mindst 6,0 i karaktergennemsnit
af de lovbundne prøver fra folkeskolens afgangseksamen.
Stk. 2.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om proceduren
for optagelse på den 2-årige uddannelse til hf-eksamen
efter 9. klasse, herunder om frister.
Retskrav på
optagelse efter 10. klasse
§ 9.
En ansøger til en 3-årig gymnasial ungdomsuddannelse,
der har afsluttet 10. klasse, har retskrav på optagelse
på en sådan uddannelse under følgende
forudsætninger:
1)
Ansøgeren har rettidigt søgt om optagelse i direkte
forlængelse af 10. klasse.
2)
Ansøgeren er ud fra en helhedsvurdering vurderet
uddannelsesparat i henhold til lov om vejledning om uddannelse og
erhverv samt pligt til uddannelse, beskæftigelse m.v.
3)
Ansøgeren har modtaget prøveforberedende undervisning
i 2. fremmedsprog i 5.-9. klasse i folkeskolen eller
prøveforberedende undervisning, der står mål
hermed.
4)
Ansøgeren har aflagt folkeskolens obligatoriske
9.-klasseprøver ved afslutningen af 9. klassetrin.
5)
Ansøgeren har i 10. klasse modtaget undervisning i dansk,
engelsk og matematik og herefter aflagt enten folkeskolens
9.-klasseprøver eller 10.-klasseprøver i disse
fag.
6)
Ansøgeren har bestået folkeskolens afgangseksamen.
7)
Ansøgeren har ved resultaterne af de lovbundne prøver
fra folkeskolens afgangseksamen bekræftet det faglige niveau
fra uddannelsesparathedsvurderingen.
8)
Ansøgeren har uden at opfylde forudsætningen i nr. 7
krav på optagelse på den ønskede uddannelse,
hvis karaktergennemsnittet af de lovbundne prøver fra
folkeskolens afgangseksamen er på mindst 3,0.
9)
Ansøgeren, som ikke opfylder forudsætningen i nr. 7,
og som har et karaktergennemsnit af de lovbundne prøver fra
folkeskolens afgangseksamen på mindst 2,0, men under 3,0,
gennemfører en vejledningssamtale med den ansøgte
institutions leder, som udfordrer ansøgeren fagligt og i
forhold til valg af uddannelse, hvorefter ansøgeren har krav
på optagelse på den ønskede uddannelse.
10)
Ansøgeren har uden at opfylde forudsætningen i nr. 2
krav på optagelse på den ønskede uddannelse,
hvis vedkommende har opnået mindst 6,0 i karaktergennemsnit
af de lovbundne prøver fra folkeskolens afgangseksamen.
Stk. 2.
Karakterer fra prøver, der aflægges ved afslutningen
af undervisningen på 10. klassetrin, medregnes ved
opgørelsen af, om betingelserne i stk. 1, nr. 7 og 10, er
opfyldt, i det omfang det er til gunst for ansøgeren.
Stk. 3.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om proceduren
for optagelse på de 3-årige gymnasiale
ungdomsuddannelser efter 10. klasse, herunder om frister, og om
vejledningssamtalen.
§
10. En ansøger til den 2-årige uddannelse til
hf-eksamen, der har afsluttet 10. klasse, har retskrav på
optagelse på sådan uddannelse under følgende
forudsætninger:
1)
Ansøgeren har rettidigt søgt om optagelse i direkte
forlængelse af 10. klasse.
2)
Ansøgeren er ud fra en helhedsvurdering vurderet
uddannelsesparat i henhold til lov om vejledning om uddannelse og
erhverv samt pligt til uddannelse, beskæftigelse m.v.
3)
Ansøgeren har modtaget prøveforberedende undervisning
i 2. fremmedsprog i 5.-9. klasse i folkeskolen eller
prøveforberedende undervisning, der står mål
hermed, og har aflagt folkeskolens 9.-klasseprøve i 2.
fremmedsprog ved afslutningen af undervisningen på 9.
klassetrin, hvis prøven er blevet udtrukket for
ansøgeren, eller 10.-klasseprøve i 2. fremmedsprog
ved afslutningen af undervisningen på 10. klassetrin.
Ansøgere, som har aflagt prøve i 2. fremmedsprog i
10. klasse, kan kun gøre det som folkeskolens
10.-klasseprøve og skal have aflagt både mundtlig og
skriftlig prøve.
4)
Ansøgeren har i 10. klasse modtaget undervisning i dansk,
engelsk og matematik og herefter aflagt folkeskolens
10.-klasseprøver i dansk, engelsk og matematik, både
mundtlig og skriftlig del i alle tre fag.
5)
Ansøgeren har aflagt folkeskolens fælles
9.-klasseprøve i fysisk/kemi, biologi og geografi ved
afslutningen af undervisningen på 9. klassetrin eller
10.-klasseprøve i fysik/kemi ved afslutningen af
undervisningen på 10. klassetrin.
6)
Ansøgeren har opnået mindst 2,0 i karaktergennemsnit i
henholdsvis fagene dansk og matematik i
10.-klasseprøverne.
7)
Ansøgeren har uden at opfylde forudsætningen i nr. 2
krav på optagelse på den ønskede uddannelse,
hvis vedkommende har opnået mindst 6,0 i karaktergennemsnit i
resultaterne af de lovbundne prøver fra folkeskolens
afgangseksamen.
Stk. 2.
Karakterer fra prøver, der aflægges ved afslutningen
af undervisningen på 10. klassetrin, medregnes ved
opgørelsen af, om betingelsen i stk. 1, nr. 7, er opfyldt, i
det omfang det er til gunst for ansøgeren.
Stk. 3.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om proceduren
for optagelse på den 2-årige uddannelse til hf-eksamen
efter 10. klasse, herunder om frister.
Optagelse efter konkret
vurdering
§
11. Den uddannelsesinstitution, som ansøgeren har
prioriteret højest i sine uddannelsesønsker,
foretager en konkret vurdering af de ansøgere, som ikke har
krav på optagelse efter §§ 7, 9 eller 10, og som
opretholder deres ønske. Ansøgeren er
optagelsesberettiget, hvis institutionens leder ud fra en
helhedsvurdering på baggrund af en centralt stillet
prøve og en samtale med ansøgeren vurderer, at denne
kan påbegynde og gennemføre den ønskede
gymnasiale uddannelse.
Stk. 2.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om den centralt
stillede prøve og samtalen, herunder om frister for
afholdelse af prøven, om prøvens faglige indhold,
niveau og omfang, om bedømmelseskriterier og om samtalens
omfang og karakter.
Optagelse, der ikke sker
direkte efter 9. eller 10. klasse
§
12. En ansøger til en 3-årig gymnasial
ungdomsuddannelse, der ikke søger om optagelse i direkte
forlængelse af 9. eller 10. klasse, skal vurderes efter
§ 11.
Stk. 2. En
ansøger, der har erhvervet en almen forberedelseseksamen i
henhold til lov om almen voksenuddannelse og om anerkendelse af
realkompetence i forhold til fag i almen voksenuddannelse, i
uddannelsen til hf-eksamen og i uddannelsen til almen
studentereksamen (avu-loven), har retskrav på optagelse
på den 2-årige uddannelse til hf-eksamen i den
førstkommende optagelsestermin, efter at den sidste af de
prøver, der indgår i den almene forberedelseseksamen
for den pågældende, er bestået.
Stk. 3. En
ansøger til den 2-årige uddannelse til hf-eksamen, der
ikke søger om optagelse i direkte forlængelse af 9.
eller 10. klasse, og som ikke har retskrav på optagelse efter
stk. 2, kan optages efter en standardiseret vurdering af
ansøgerens faglige, sociale og personlige
forudsætninger for at påbegynde og gennemføre
uddannelsen. Vurderingen foretages af institutionens leder.
Stk. 4.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om den
standardiserede vurdering efter stk. 3, herunder om, på
hvilket grundlag og i hvilket omfang der skal foretages en
vurdering af ansøgerens forudsætninger for at
gennemføre uddannelsen.
Stk. 5.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om optagelse af
ansøgere til pre-ib og til særligt tilrettelagte
forløb for visse ansøgere og om optagelse af
ansøgere med særlige krav om optagelse, herunder
ansøgere fra andre lande.
§
13. En elev, der efter at have gennemført
første år af et 2-årigt uddannelsesforløb
eller første eller andet år af et 3-årigt
uddannelsesforløb afbryder undervisningen i op til
højst 1 år efter aftale med institutionens leder, kan
ved begyndelsen af det følgende skoleår
fortsætte i andet eller tredje år på den
institution, hvor eleven allerede er optaget. En elev, der afbryder
undervisningen i mere end 1 år, skal optages på ny
efter § 15.
§
14. Indtil afslutningen af grundforløbet i en
3-årig gymnasial ungdomsuddannelse kan en elev skifte til en
anden institution eller til en anden 3-årig gymnasial
ungdomsuddannelse uden tab af tid. Tilsvarende gælder for
elever på en 3-årig gymnasial ungdomsuddannelse, som
skifter til den 2-årige uddannelse til hf-eksamen, elever fra
den 2-årige uddannelse til hf-eksamen, som skifter til en
3-årig gymnasial ungdomsuddannelse, og elever fra
eux-forløb, som skifter til en 3-årig gymnasial
uddannelse eller til den 2-årige uddannelse til
hf-eksamen.
Stk. 2. Skift
efter stk. 1 er betinget af, at eleven ville have haft retskrav
på optagelse efter §§ 7 eller 8, hvis vedkommende
havde søgt om optagelse på den pågældende
uddannelse i direkte forlængelse af 9. klasse, eller at
eleven ville have haft retskrav på optagelse efter
§§ 9 eller 10, hvis vedkommende havde søgt om
optagelse på den pågældende uddannelse i direkte
forlængelse af 10. klasse.
Stk. 3. Elever,
som skifter uddannelse eller institution efter stk. 1, optages
på baggrund af merit, herunder ved substitution, for det
hidtil gennemførte forløb. Eleven har ikke krav
på at få plads på en bestemt institution eller,
hvis der er tale om skift til en 3-årig gymnasial
ungdomsuddannelse, på en bestemt studieretning.
Stk. 4. Ansvaret
for den særlige indsats, der må påregnes, for at
en elev, der skifter institution eller uddannelse efter stk. 1, kan
indhente eventuelle manglende konkrete faglige færdigheder i
det nye uddannelsesforløb, påhviler eleven selv.
Lederne af de institutioner, som eleven skifter imellem, skal
vejlede eleven herom og om, hvilke faglige færdigheder eleven
eventuelt vil komme til at mangle ved skiftet til den nye
institution eller uddannelse.
§
15. I andre tilfælde end nævnt i §§ 13
og 14 kan elevers optagelse inde i uddannelsesforløbet,
herunder ved skift fra en anden uddannelse, ske på baggrund
af institutionens leders konkrete vurdering, herunder af elevernes
mulighed for at opnå merit, jf. § 18.
Optagelse på den
2-årige uddannelse til almen studentereksamen
§
16. Optagelse på den 2-årige uddannelse til
almen studentereksamen kan tidligst finde sted, 1 år efter at
ansøgeren har afsluttet 9. klasse efter bestemmelserne i lov
om folkeskolen eller gennemført en undervisning, der
står mål med, hvad der almindeligvis kræves i
folkeskolen. Institutionens leder afgør ud fra en vurdering
af ansøgerens faglige kvalifikationer og
forudsætninger i øvrigt, om en ansøger kan
optages.
Optagelse på
gymnasial enkeltfagsundervisning (hf-enkeltfag)
§
17. Optagelse på hf-enkeltfag kan tidligst finde sted,
1 år efter at ansøgeren har afsluttet 9. klasse i
henhold til lov om folkeskolen eller har gennemført en
undervisning, der står mål med, hvad der almindeligvis
kræves i folkeskolen. Elever, der efter 9. klasse er fortsat
i 10. klasse, kan tidligst optages, 1 år efter at de er
udskrevet af 10. klasse. Institutionens leder afgør ud fra
en vurdering af ansøgerens faglige kvalifikationer og
forudsætninger i øvrigt, om en ansøger kan
optages.
Stk. 2.
Ansøgere optages på den ønskede undervisning
inden for en rimelig tid og en rimelig geografisk afstand.
Ansøgere kan ikke følge undervisningen i samme fag og
niveau mere end to gange, medmindre institutionens leder i helt
særlige tilfælde tillader en tredje gang.
Merit
§
18. Institutionens leder giver efter ansøgning elever
merit for undervisning og prøveaflæggelse i fag,
når eleven inden optagelse i uddannelsen har afsluttet faget
på tilsvarende eller højere gymnasialt niveau.
Stk. 2.
Institutionens leder kan endvidere efter ansøgning give en
elev merit, herunder ved substitution, for undervisning eller
prøve, der er gennemført før optagelsen i
uddannelsen eller gennemført som en del af undervisningen,
jf. § 67, når forløbet efter lederens vurdering
kan erstatte dele af undervisningen i uddannelsen.
Stk. 3. For
elever, der har fået merit efter stk. 1 eller 2, kan
institutionens leder tilrettelægge særlige
forløb, som kan være kortere end et sædvanligt
gymnasialt forløb.
Stk. 4. Stk. 1
og 2 gælder også kursister på hf-enkeltfag.
Stk. 5.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om merit,
herunder om proceduren for tildeling af merit, kriterier for
elevers og kursisters fritagelse for en del af en gymnasial
uddannelses undervisnings- og fordybelsestid og om prøver
før deres optagelse på uddannelsen, eller i
tilfælde af at de går et skoleår om eller
genoptages. Ministeren kan fastlægge kriterier for vurdering
af erhvervede faglige kvalifikationer, hvilke fag, der berettiger
til merit, og i hvilket omfang meritgivende fag kan indgå i
en samlet eksamen.
Kapitel 3
Organisering og indhold af
uddannelserne til teknisk, merkantil og almen studentereksamen
§
19. Undervisningstiden i uddannelserne omfatter den samlede
lærerstyrede elevaktivitet, dvs. den tid, eleverne deltager i
forskellige former for lærerstyret undervisning og i
øvrige aktiviteter, som er organiseret af institutionen til
realisering af uddannelsens formål og de faglige mål i
fagene m.v., herunder faglig og metodisk vejledning, interne
prøver og evalueringer, fællestimer og andre
tværgående undervisningsaktiviteter i overensstemmelse
med uddannelsens formål.
Stk. 2. Omfanget
af elevernes selvstændige skriftlige arbejde opgøres i
fordybelsestid. Institutionens leder kan stille krav om elevernes
tilstedeværelse ved afvikling af fordybelsestid,
således at den bedst muligt kan understøtte
aktiviteterne nævnt i stk. 1.
Stk. 3.
Undervisningstid og fordybelsestid opgøres i timer a 60
minutter.
Stk. 4. I
uddannelsen til teknisk studentereksamen er undervisningstiden for
den enkelte elev mindst 2.770 timer, og den overstiger normalt ikke
2.820 timer. Fordybelsestiden er mindst 630 timer for den enkelte
elev.
Stk. 5. I
uddannelsen til merkantil studentereksamen er undervisningstiden
for den enkelte elev mindst 2.605 timer, og den overstiger normalt
ikke 2.655 timer. Fordybelsestiden er mindst 500 timer for den
enkelte elev.
Stk. 6. I den
3-årige uddannelse til almen studentereksamen er
undervisningstiden for den enkelte elev mindst 2.600 timer, og den
overstiger normalt ikke 2.650 timer. Fordybelsestiden er mindst 500
timer for den enkelte elev.
Stk. 7. I den
2-årige uddannelse til almen studentereksamen er
undervisningstiden for den enkelte elev mindst 1.845 timer, og den
overstiger normalt ikke 1.895 timer. Fordybelsestiden er mindst 390
timer for den enkelte elev.
Stk. 8.
Hovedparten af undervisningstiden, jf. stk. 4-7, er fordelt
på de enkelte fag og undervisningsforløb, herunder
studieretningsprojektet og studieområdeprojektet. I
undervisningstiden indgår herudover en pulje for den enkelte
elev på 130 timer i uddannelserne til almen og merkantil
studentereksamen, dog 100 timer i den 2-årige uddannelse, og
på 150 timer i uddannelsen til teknisk studentereksamen,
hvorfra institutionens leder kan fordele timer til fag eller
faglige aktiviteter, hvor eleven vurderes at have behov for en
særlig indsats sammen med en lærer eller særlige
talentindsatser.
Stk. 9.
Hovedparten af fordybelsestiden, jf. stk. 4-7, er
forhåndstildelt de enkelte fag med skriftligt arbejde og
studieretningsprojektet og studieområdeprojektet. Resten
fordeles af institutionens leder på fag med skriftligt
arbejde.
Stk. 10.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om fordeling af
undervisningstid og fordybelsestid mellem de enkelte fag og om
omfanget af tid, der kan fordeles af institutionens leder.
§
20. Uddannelserne organiseres i et grundforløb, jf.
§ 21, og et efterfølgende studieretningsforløb,
jf. §§ 22-27. Grundforløbet varer 3 måneder
og afsluttes i første uge i november, hvor eleverne
vælger studieretning blandt de studieretninger, som
institutionen udbyder, jf. § 26. Institutionens leder fordeler
eleverne i studieretninger, så den samlede elevgruppes
ønsker inden for de givne rammer tilgodeses i videst muligt
omfang. Ingen elev har krav på at få opfyldt sit
ønske om studieretning.
Stk. 2. På
den 2-årige uddannelse til almen studentereksamen, jf. §
2, stk. 3, vælger eleverne studieretning og de valgfag, der
skal påbegyndes det første år, ved starten af
uddannelsen. Kravene til grundforløbet overføres til
studieretningsforløbet i en form, der er tilpasset den
særlige tilrettelæggelse over 2 år.
Stk. 3.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om valget af
studieretning ved afslutningen af grundforløbet, jf. stk. 1,
og om kravene til almen studentereksamen i den 2-årige
uddannelse, jf. stk. 2, herunder hvilke fag der udgår af den
obligatoriske fagrække, jf. § 25.
Grundforløb
§
21. Grundforløbet skal danne grundlag for elevernes
valg og gennemførelse af studieretning og give eleverne
faglig indsigt og forståelse og en indføring i
gymnasiets arbejdsmetoder.
Stk. 2.
Grundforløbet består af undervisning i dansk, engelsk,
matematik og samfundsfag og i nogle af de studieretningsfag, som
udbydes af institutionen. Undervisningen i disse studieretningsfag
skal understøtte elevernes valg af studieretning og skal
derfor tilrettelægges, så eleverne opnår en
grundlæggende indsigt i og erfaring med fagene.
Stk. 3. I
grundforløbet indgår tillige undervisning i
1)
naturvidenskabeligt grundforløb og produktudvikling i
uddannelsen til teknisk studentereksamen,
2) almen
sprogforståelse og økonomisk grundforløb i
uddannelsen til merkantil studentereksamen og
3) almen
sprogforståelse og naturvidenskabeligt grundforløb i
uddannelsen til almen studentereksamen.
Stk. 4.
Institutionens leder kan beslutte, at der i grundforløbet
herudover indgår undervisning i andre obligatoriske fag end
de i stk. 2 nævnte.
Stk. 5.
Forløbene, der er nævnt i stk. 3, evalueres ved
afsluttende, interne prøver, som tæller med i elevens
samlede eksamensresultat. Endvidere foretages en skriftlig
screening i matematik i løbet af grundforløbet.
Stk. 6. Hver
elev deltager i løbet af grundforløbet i en
evalueringssamtale, der afdækker elevens faglige niveau og
ønsker til videregående uddannelse.
Stk. 7.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om
grundforløbet, herunder om mål for og indhold og
omfang af de forløb, der er nævnt i stk. 3.
Studieretningsforløb
§
22. Studieretningsforløbet skal give eleverne
mulighed for faglig fordybelse og styrkelse af fagligheden. Et
studieretningsforløb består af obligatoriske fag,
studieretningsfag og valgfag i samspil med hinanden.
Stk. 2. Ved
afslutningen af studieretningsforløbet skal alle elever i
uddannelsen til teknisk studentereksamen have mindst tre fag
på A-niveau og i de 3- og 2-årige uddannelser til almen
studentereksamen og uddannelsen til merkantil studentereksamen have
mindst fire fag på A-niveau.
§
23. I uddannelsen til teknisk studentereksamen er de
obligatoriske fag og niveauer for alle elever uanset
studieretningsforløb følgende:
1) Biologi
på C-niveau.
2) Dansk
på A-niveau.
3) Engelsk
på B-niveau.
4) Fysik
på B-niveau.
5)
Idéhistorie på B-niveau.
6) Kemi på
B-niveau.
7)
Kommunikation/it eller informatik på C-niveau.
8) Matematik
på B-niveau.
9) Samfundsfag
på C-niveau.
10) Teknikfag
på A-niveau.
11) Teknologi
på B-niveau.
Stk. 2. Elever,
der afslutter faget bioteknologi på A-niveau, anses for at
have afsluttet faget biologi på B-niveau. Elever, der
afslutter faget geovidenskab på A-niveau, anses for at have
afsluttet faget fysik på B-niveau.
Stk. 3.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om fagenes
mål, indhold og omfang på forskellige niveauer.
§
24. I uddannelsen til merkantil studentereksamen er de
obligatoriske fag og niveauer for alle elever uanset
studieretningsforløb følgende:
1)
Afsætning på B-niveau.
2) Dansk
på A-niveau.
3) Engelsk
på A-niveau.
4) Erhvervsjura
på C-niveau.
5) Historie
på B-niveau.
6) Informatik
på C-niveau.
7) International
økonomi på B-niveau.
8) Matematik
på B-niveau, dog C-niveau for elever med mindst tre
fremmedsprog.
9) Samfundsfag
på C-niveau.
10)
Virksomhedsøkonomi på B-niveau.
11) 2.
fremmedsprog i form af et af følgende fag på A-niveau,
hvis det er et begyndersprog, og på B-niveau, hvis det er et
fortsættersprog: fransk begyndersprog, fransk
fortsættersprog, tysk begyndersprog, tysk
fortsættersprog, italiensk begyndersprog, kinesisk
begyndersprog, russisk begyndersprog, spansk begynders?prog eller
spansk fortsættersprog.
Stk. 2. Elever,
der afslutter faget it på A-niveau, anses for at have
afsluttet faget informatik på B-niveau.
Stk. 3.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om fagenes
mål, indhold og omfang på forskellige niveauer.
§
25. I uddannelsen til almen studentereksamen er de
obligatoriske fag og niveauer for alle elever uanset
studieretningsforløb følgende:
1) Dansk
på A-niveau.
2) Engelsk
på B-niveau.
3) Fysik
på C-niveau.
4) Historie
på A-niveau.
5) Idræt
på C-niveau.
6) Matematik
på B-niveau, dog C-niveau for elever med flere end tre
fremmedsprog eller med tre fremmedsprog på mindst A-, A- og
B-niveau.
7)
Oldtidskundskab på C-niveau.
8) Religion
på C-niveau.
9) Samfundsfag
på C-niveau.
10) 2.
fremmedsprog i form af et af følgende fag på A-niveau,
hvis det er et begyndersprog, og på B-niveau, hvis det er et
fortsættersprog: fransk begyndersprog, fransk
fortsættersprog, tysk begyndersprog, tysk
fortsættersprog, italiensk begyndersprog, kinesisk
begyndersprog, russisk begyndersprog, spansk begyndersprog
eller spansk fortsættersprog.
11) Et af
følgende kunstneriske fag på C-niveau: billedkunst,
design og arkitektur, dramatik, mediefag eller musik.
12) To af
følgende naturvidenskabelige fag på C-niveau: biologi,
informatik, kemi eller naturgeografi.
Stk. 2. Elever,
der ikke følger en studieretning inden for
hovedområdet »Naturvidenskab», jf. bilag 1, skal
afslutte mindst et af de naturvidenskabelige fag efter stk. 1, nr.
3 og 12, på mindst B-niveau. Dette gælder dog ikke
elever, der har mindst tre fremmedsprog.
Stk. 3. Elever,
der ikke følger en studieretning inden for
hovedområdet »Naturvidenskab«, jf. bilag 1,
fritages for kravet om to naturvidenskabelige fag efter stk. 1, nr.
12, hvis de afslutter et af disse fag på mindst B-niveau og
faget fysik på mindst B-niveau. Elever, der har mindst tre
fremmedsprog, fritages for kravet om to naturvidenskabelige fag
efter stk. 1, nr. 12, hvis de afslutter et af disse fag eller faget
fysik på mindst B-niveau.
Stk. 4. Elever,
der følger en studieretning inden for hovedområdet
»Naturvidenskab«, jf. bilag 1, skal have tre af de
naturvidenskabelige fag efter stk. 1, nr. 12, medmindre elevens
naturvidenskabelige fag efter stk. 1, nr. 3 og 12, enten alle er
på mindst B-niveau eller er på A-, B- og C-niveau.
Elever, der afslutter faget bioteknologi på A-niveau, anses
for at have afsluttet fagene biologi og kemi på B-niveau.
Elever, der afslutter faget geovidenskab på A-niveau, anses
for at have afsluttet fagene fysik og naturgeografi på
B-niveau.
Stk. 5. Elever,
der følger en studieretning inden for hovedområdet
»Sprog«, jf. bilag 1, kan udskifte et af de i stk. 1,
nr. 12, nævnte fag med latin.
Stk. 6. Elever,
der afslutter faget græsk på A-niveau, anses for at
have afsluttet faget oldtidskundskab på C-niveau.
Stk. 7.
Institutioner efter lov om private institutioner for gymnasiale
uddannelser kan lade deres elever udskifte fag nævnt i stk.
1, nr. 5, 7, 11 eller 12, med andre gymnasiale fag på
C-niveau eller med et løft af niveau i et fag. Sådanne
institutioner kan frit tilrettelægge undervisningen i de fag,
der er nævnt i stk. 1, nr. 5 og 11, dog således, at
eleverne skal nå de mål for fagene, som fremgår
af regler fastsat i medfør af stk. 8.
Stk. 8.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om fagenes
mål, indhold og omfang på forskellige niveauer.
§
26. Hver institution udbyder et antal studieretninger fra
oversigten i bilag 1. Antallet af studieretninger skal stå i
rimeligt forhold til antallet af elever på den
pågældende uddannelse på institutionen.
Stk. 2.
Institutionens leder opretter studieretninger fra oversigten i
bilag 1 og kan i forbindelse med dannelsen af
studieretningsklasser, jf. § 31, oprette klasser med elever
med forskellige studieretninger.
Stk. 3.
Undervisningsministeren kan godkende, at en institution med et
særligt uddannelsesmiljø eller en bestemt faglig
ekspertise kan udbyde en lokal studieretning, der ikke
fremgår af bilag 1. Det er en betingelse, at der i
studieretningen indgår studieretningsfag, som i antal og
niveau svarer til principperne bag studieretningerne i bilag 1, som
har gode muligheder for fagligt samspil, og som kan give direkte
adgang til relevante videregående uddannelser.
Stk. 4.
Institutionens leder kan for elever, som i
studieretningsforløbet skifter uddannelse eller institution,
som går om eller vender tilbage fra orlov, eller som har
fået merit, tillade, at et eller flere studieretningsfag
afviger fra resten af klassens både med hensyn til fag og
niveau.
Stk. 5.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om godkendelse
af lokale studieretninger.
§
27. Institutionen skal udbyde en række valgfag
på A-, B- og C-niveau, som eleverne kan vælge
imellem.
Stk. 2.
Institutionens leder beslutter udbud og oprettelse af valgfag.
Valgfag, hvortil der er mindst ti tilmeldte elever, skal dog altid
oprettes. Udbyder institutionen uddannelse på flere
forskellige uddannelsessteder, gælder 2. pkt. for hvert
enkelt uddannelsessted.
Stk. 3.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om fagenes
mål, indhold og omfang på forskellige niveauer.
Stk. 4.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om, hvilke fag
og niveauer der kan og skal indgå i institutionens udbud af
valgfag, og om bindinger mellem fagene.
Generelt for
uddannelsesforløbene
§
28. Uddannelsesforløbene og undervisningen skal
tilrettelægges, så elevernes almendannelse og
studiekompetence opnås på et fundament af kundskaber og
viden i de enkelte fag. Målene for almendannelse og
studiekompetence opfyldes gennem uddannelsernes kombination af
faglig bredde og dybde og gennem samspillet mellem fagene i
løbet af det samlede uddannelsesforløb.
Stk. 2.
Institutionens leder sikrer, at undervisningen
tilrettelægges, således at eleverne gennem hele
uddannelsen møder variation og progression i
arbejdsformerne, og således at alle elever uanset social
baggrund udfordres og trives fagligt, med henblik på at de
bliver så dygtige, som de kan. Institutionen skal sikre
tilbud til elever med særlige behov og elever med
særlige talenter.
Stk. 3.
Elevernes faglige udbytte af undervisningen skal løbende
evalueres, så elever og lærere informeres om elevens
faglige progression, og det skal sikres, at eleven systematisk
inddrages i evalueringen gennem arbejdet med mål for egen
udvikling.
Stk. 4. Ud over
de prøver, som er nævnt i § 21, stk. 5, skal
eleverne i løbet af deres uddannelse til i alt mindst fem
interne skriftlige eller mundtlige prøver, som
fastsættes af institutionens leder, med henblik på at
eleverne får træning i forskellige prøveformer,
der indgår i uddannelsen. De interne prøver skal
omfatte skriftlig eller mundtlig årsprøve i
studieretningsfag, i dansk på A-niveau og i matematik
på A- eller B-niveau.
Stk. 5.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om intern
evaluering til vurdering af elevernes
kompetenceudvikling.
§
29. Uddannelsesforløbene og undervisningen skal
tilrettelægges, så eleven arbejder med at tilegne sig
viden, kundskaber og kompetencer både i det enkelte fag og i
flerfaglige forløb.
Stk. 2.
Undervisningen skal, hvor det er relevant, indeholde forløb
og faglige aktiviteter, der styrker elevernes evne til at
håndtere valg og overgange i uddannelsessystemet.
Eleverne skal gennem undervisningen opnå viden om og
erfaringer med fagenes anvendelse, der modner deres evne til at
reflektere over egne muligheder og at træffe valg om egen
fremtid i et studie-/karriereperspektiv og et personligt
perspektiv.
Stk. 3. Eleverne
skal opnå skriftlige kompetencer og almene studiekompetencer,
der sætter dem i stand til at honorere de krav til korrekt
skriftlig fremstilling, kritisk bearbejdning af viden,
selvstændighed og vedholdenhed, der kræves i de
videregående uddannelser.
Stk. 4.
Undervisningen skal indeholde forløb og faglige aktiviteter,
hvor der arbejdes målrettet med at udvikle elevernes
evne til at arbejde kreativt og innovativt i fagene. Det skal
udvikle elevernes evne til at forholde sig til og finde
løsninger på faglige problemstillinger, de ikke har
mødt før. Evnen til at være
problemløsende skal prioriteres i både fag og faglige
samspil, hvor eleverne reflekteret og analyserende skal anvende
faglig viden og faglige metoder til at undersøge og
løse konkrete problemer.
Stk. 5.
Undervisningen skal tilrettelægges, så eleverne
opnår kundskaber og kompetencer gennem målrettet
arbejde med sprog og kulturforståelse i undervisningen. Det
skal gøre eleverne dygtigere til at anvende sprog og give
dem indsigt i globale problemstillinger.
Stk. 6. Eleverne
skal opnå digitale kompetencer, så de lærer at
anlægge et kritisk blik på digitale medier og at
indgå i digitale fællesskaber. I fagene skal eleverne
lære at søge information og forholde sig kildekritisk,
når de søger viden gennem digitale medier, og gennem
undervisningen skal eleverne opnå erfaring med digitale
fællesskaber og arbejde med skabelsen af digitale
produkter.
§
30. I uddannelsen til almen studentereksamen skal der
løbende i gymnasietiden indgå flerfaglige
forløb, som forbereder eleverne til arbejdet med et
studieretningsprojekt på tredje år. Som en del af disse
forløb skal der indgå arbejde med basal
videnskabsteori og faglig metode. Der stilles i læreplanerne
krav om, at eleverne skal behandle komplekse problemstillinger i
såvel de enkelte fag som i samspillet mellem fagene og
lære at foretage faglige metodeovervejelser. Der skal i det
samlede gymnasieforløb afsættes fordybelsestid til
selvstændigt skriftligt arbejde i forbindelse med samspil
mellem fag. Fagligt samspil og træning af elevernes
skriftlige kompetencer prioriteres i arbejdet, der leder frem imod
et studieretningsprojekt.
Stk. 2. I
uddannelserne til teknisk og merkantil studentereksamen
indgår et studieområde, der skal styrke elevernes
metodebevidsthed og give dem indsigt i fagenes identitet og
forskellighed. Studieområdets flerfaglige forløb skal
desuden medvirke til at udvikle og skabe progression i opbygningen
af skriftlige kompetencer og generelle studiekompetencer hos
eleverne. Forløbet afsluttes med et
studieområdeprojekt på tredje år.
Stk. 3. I
uddannelsen til merkantil studentereksamen indgår en
erhvervscase.
Stk. 4. I
uddannelserne til teknisk og merkantil studentereksamen
indgår i det samlede forløb frem til eksamen
aktiviteter, hvor eleverne får mulighed for fysisk udfoldelse
og indsigt i betydningen heraf og indsigt i andre forhold af
betydning for den personlige sundhed.
Stk. 5.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om samspil
mellem fagene, studieområdet, studieretnings- og
studieområdeprojektet, erhvervscasen og fysisk aktivitet.
§
31. Undervisningen i uddannelserne organiseres med
udgangspunkt i klasser og hold. Ved afslutningen af
grundforløbet dannes klasser i forbindelse med fordelingen
af elever i studieretninger. Studieretningsklasserne skal
understøtte et fagligt samspil mellem studieretningsfagene,
obligatoriske fag og valgfag samt elevernes tilhørsforhold
til klassen i den valgte studieretning. Hovedparten af
undervisningen foregår i studieretningsklassen, samtidig med
at elevernes individuelle ønsker og valg kan tilgodeses ved
samlæsning på tværgående hold.
Stk. 2.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om klasse- og
holddannelsen og om samlæsning internt i uddannelsen og
mellem uddannelser.
§
32. Institutionens leder påser, at der også
afvikles undervisningstid og fordybelsestid, jf. § 19, i
prøve- og eksamensperioden. Dette gælder dog ikke
ubetinget i sidste eksamenssemester.
Kapitel 4
Organisering og indhold af
uddannelsen til hf-eksamen
§
33. Undervisningstiden i den 2-årige uddannelse til
hf-eksamen omfatter den samlede lærerstyrede elevaktivitet,
dvs. den tid, eleverne deltager i forskellige former for
lærerstyret undervisning og i øvrige aktiviteter, som
er organiseret af institutionen til realisering af uddannelsens
formål og de faglige mål i fagene m.v., herunder faglig
og metodisk vejledning, interne prøver og evalueringer,
fællestimer og andre tværgående
undervisningsaktiviteter i overensstemmelse med uddannelsens
formål.
Stk. 2. Omfanget
af elevernes selvstændige skriftlige arbejde opgøres i
fordybelsestid. Institutionens leder kan stille krav om elevernes
tilstedeværelse ved afvikling af fordybelsestid,
således at den bedst muligt kan understøtte de
aktiviteter, som er nævnt i stk. 1.
Stk. 3.
Undervisningstid og fordybelsestid opgøres i timer a 60
minutter.
Stk. 4. I den
2-årige uddannelse til hf-eksamen er undervisningstiden for
den enkelte elev mindst 1.705 timer og overstiger normalt ikke
1.755 timer. Fordybelsestiden er mindst 300 timer for den enkelte
elev. For elever med udvidede fagpakker, jf. § 37, stk. 3,
øges undervisningstiden med 250 timer. Fordybelsestiden
øges med mindst 100 timer.
Stk. 5.
Hovedparten af undervisningstiden, jf. stk. 4, er fordelt på
de enkelte fag og undervisningsforløb, herunder den
større skriftlige opgave. I undervisningstiden indgår
herudover en pulje for den enkelte elev på 80 timer i
uddannelsen, hvorfra institutionens leder kan fordele timer til fag
eller faglige aktiviteter, hvor eleven vurderes at have behov for
en særlig indsats sammen med en lærer eller
særlige talentindsatser.
Stk. 6.
Hovedparten af fordybelsestiden, jf. stk. 4, er
forhåndstildelt de enkelte fag med skriftligt arbejde og den
større skriftlige opgave. Resten fordeles af institutionens
leder på fag med skriftligt arbejde.
Stk. 7.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om fordeling af
undervisningstid og fordybelsestid på de enkelte fag m.v.
§
34. Undervisningen på den 2-årige uddannelse til
hf-eksamen organiseres med udgangspunkt i klasser og hold. Efter
afslutningen af andet semester kan der dannes nye klasser i
forbindelse med fordelingen af elever på fagpakker.
Fagpakkeklasserne skal understøtte et fagligt samspil mellem
fagpakkefagene, obligatoriske fag, faggruppe og valgfag, jf. §
36, og elevernes sociale og faglige tilhørsforhold i
klassen. Hovedparten af undervisningen foregår i klassen,
samtidig med at elevernes individuelle ønsker og valg kan
tilgodeses ved samlæsning på tværgående
hold.
Stk. 2.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om klasse- og
holddannelsen og om samlæsning internt i uddannelsen og
mellem uddannelser.
§
35. Den 2-årige uddannelse til hf-eksamen består
af fire semestre, hvori der undervises i fag, herunder som
obligatoriske fag og faggrupper samt fagpakker og valgfag, og hvori
der indgår et antal faglige projekt- og
praktikforløb.
Stk. 2.
Institutionens leder sikrer, at undervisningen
tilrettelægges, således at eleverne gennem hele
uddannelsen møder variation og progression i
arbejdsformerne, og således at alle elever uanset social
baggrund udfordres og trives fagligt, med henblik på at de
bliver så dygtige, som de kan. Institutionen skal sikre
tilbud til elever med særlige behov og elever med
særlige talenter.
Stk. 3.
Elevernes faglige udbytte af undervisningen skal løbende
evalueres, så elever og lærere informeres om elevens
faglige progression, og det skal sikres, at eleven systematisk
inddrages i evalueringen gennem arbejdet med mål for egen
udvikling.
Stk. 4. Ved
afslutningen af første semester afdækkes den enkelte
elevs foreløbige kompetenceudvikling, herunder i dansk,
engelsk og matematik, som grundlag for institutionens vejledning af
eleven i forhold til videre valg af fag og fagpakker.
Afrapportering af elevernes projekt- og praktikforløb og
eventuelle interne prøver inddrages også i den
løbende vejledning af eleverne om fagvalg og videre
uddannelsesvalg.
Stk. 5.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om intern
evaluering til vurdering af elevernes
kompetenceudvikling.
§
36. Fagpakkerne i den 2-årige uddannelse til
hf-eksamen, jf. § 37, stk. 2, skal i samspil med de
obligatoriske fag, faggruppen og projekt- og
praktikforløbene understøtte uddannelsens
professionsorientering og dermed give eleverne mulighed for faglig
fordybelse. Undervisningen skal medvirke til at udvikle og skabe
progression i opbygningen af de skriftlige kompetencer og generelle
studiekompetencer hos eleverne.
Stk. 2. §
29 gælder tilsvarende for den 2-årige uddannelse til
hf-eksamen.
Stk. 3.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om det faglige
samspil mellem obligatoriske fag og faggrupper, fag i fagpakker,
valgfag og projekt- og praktikforløb.
§
37. I den 2-årige uddannelse til hf-eksamen er de
obligatoriske fag og niveauer samt faggrupper for alle elever
følgende:
1) Dansk
på A-niveau.
2) Engelsk
på B-niveau.
3) Matematik
på C-niveau.
4) En kultur- og
samfundsfaggruppe bestående af historie på B-niveau og
religion og samfundsfag på C-niveau.
5) En
naturvidenskabelig faggruppe bestående af biologi, geografi
og kemi, alle på C-niveau.
6) Enten faget
idræt på C-niveau eller et af følgende
kunstneriske fag på C-niveau: billedkunst, dans, design og
arkitektur, dramatik, mediefag eller musik.
Stk. 2.
Institutionen udbyder et antal fagpakker, som hver består af
to fag med et naturligt fagligt samspil og er målrettet mod
et bredt videregående uddannelsesområde på
især erhvervsakademier eller professionshøjskoler
(fagpakker uden overbygning). Fagpakker skal bestå af to
løft til B-niveau af fag efter stk. 1, et løft til
B-niveau af et fag efter stk. 1 og et nyt fag på C-niveau
eller to nye fag på henholdsvis B- og C-niveau. Institutioner
med højst to klasser på uddannelsen pr. årgang
kan dog udbyde fagpakker, der består af to nye fag på
C-niveau.
Stk. 3.
Institutionen kan også udbyde udvidede fagpakker, der er
målrettet mod et bredt videregående
uddannelsesområde på universiteterne (fagpakker med
overbygning). Udvidede fagpakker skal ud over de fag eller
løft, der er nævnt i stk. 2, bestå af to eller
eventuelt tre yderligere løft af niveau i fag, heraf et til
to løft til A-niveau. For elever, der har under 3,0 i
gennemsnit af prøver, herunder eventuelle interne
prøver, aflagt i første og andet semester og
ønsker en udvidet fagpakke, gennemføres en faglig
screening og vejledningssamtale ved afslutningen af andet
semester.
Stk. 4.
Institutionens leder opretter konkrete fagpakker og kan i
forbindelse med dannelsen af fagpakkeklasser, jf. § 34,
oprette klasser med elever med forskellige fagpakker.
Stk. 5. Eleverne
har mindst et valgfag ud over den valgte fagpakke, dog ikke elever
på en udvidet fagpakke med et tredje yderligere løft.
Et valgfag består af ét nyt fag på C-niveau
eller et løft af niveau i et fag.
Stk. 6.
Institutioner efter lov om private institutioner for gymnasiale
uddannelser har mulighed for at begrænse institutionens
fagpakkeudbud til udvidede fagpakker. Sådanne institutioner
kan frit tilrettelægge undervisningen i de fag, som er
nævnt i stk. 1, nr. 6, dog således, at eleverne skal
nå de mål for fagene, som fremgår af regler
fastsat i medfør af stk. 7.
Stk. 7.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om fagenes
mål, indhold og omfang på forskellige niveauer, om
projekt- og praktikforløb og om den større skriftlige
opgave.
Stk. 8.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om, hvilke fag
og niveauer der kan indgå i udvidede fagpakker, og om
bindinger mellem fagene.
§
38. Første og andet semester består af
undervisning i de obligatoriske fag og faggrupper, dog kan engelsk
på B-niveau påbegyndes i andet semester. I hvert af
semestrene gennemføres et projekt- og praktikforløb i
tilknytning til mindst et fag eller en faggruppe. Valgfag kan
påbegyndes i andet semester.
Stk. 2. Tredje
semester består af undervisning i dansk og engelsk og kultur-
og samfundsfaggruppen, fag fra en fagpakke valgt af den enkelte
elev og eventuelt valgfag. Fjerde semester består af
undervisning i dansk, eventuelt engelsk på B-niveau, fag fra
fagpakken og eventuelt valgfag og udarbejdelse af en større
skriftlig opgave. I mindst et af disse semestre gennemføres
et projekt- og praktikforløb i tilknytning til
fagpakken.
Stk. 3.
Institutioner efter lov om private institutioner for gymnasiale
uddannelser er ikke bundet af den placering af undervisningen i
obligatoriske fag, faggrupper og valgfag, som fremgår af stk.
1 og 2.
Stk. 4.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om organisering
og indhold af den 2-årige uddannelse til hf-eksamen.
§
39. Institutionen skal udbyde en række valgfag
på B- og C-niveau, som alle elever kan vælge imellem.
Derudover kan institutionen udbyde valgfag på A-niveau, som
elever med udvidet fagpakke kan vælge imellem.
Stk. 2.
Institutionens leder beslutter udbud og oprettelse af valgfag.
Valgfag, hvortil der er mindst ti tilmeldte elever, skal dog altid
oprettes. Udbyder institutionen uddannelse på flere
forskellige uddannelsessteder, gælder 2. pkt. for hvert
enkelt uddannelsessted.
Stk. 3.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om fagenes
mål, indhold og omfang på forskellige niveauer.
Stk. 4.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om, hvilke fag
og niveauer der kan og skal indgå i institutionens udbud af
valgfag, og om bindinger mellem fagene.
§
40. § 32 gælder tilsvarende for den 2-årige
uddannelse til hf-eksamen.
§
41. Hf-enkeltfag kan følges af kursister, der
ønsker at opnå kompetencer i konkrete fag eller
fagelementer.
Stk. 2.
Hf-enkeltfag kan endvidere følges af kursister, der
ønsker at opnå studiekompetence til bestemte
videregående uddannelser, hvortil der ikke er krav om en fuld
gymnasial eksamen, eller at supplere en gymnasial eksamen med
henblik på at opfylde specifikke adgangskrav til bestemte
videregående uddannelser.
Stk. 3.
Hf-enkeltfag kan af personer uden en gymnasial eksamen
sammenstykkes til en fuld højere forberedelseseksamen, der i
kraft af sin sammensætning svarer til en hf-eksamen fra den
2-årige uddannelse til hf-eksamen, enten med en fagpakke, jf.
§ 37, stk. 2, (hf-eksamen uden overbygning) eller med en
udvidet fagpakke, jf. § 37, stk. 3, (hf-eksamen med
overbygning). Den samlede undervisningstid skal mindst svare til
undervisningstiden i den 2-årige uddannelse til hf-eksamen,
jf. § 33, stk. 4. Disse kursister skal have tilbud om
individuelt at udarbejde en større skriftlig opgave og om
individuelt eller i grupper at udarbejde et skriftligt
eksamensprojekt. Fagene, der i den 2-årige uddannelse til
hf-eksamen indgår i faggrupper, jf. § 37, stk. 1, nr. 4
og 5, følges dog som enkeltfag, uanset om de afsluttes
på C-niveau eller på et højere niveau.
Stk. 4. En
person, som har en hf-eksamen uden overbygning eller en
højere forberedelseseksamen uden overbygning, kan uden
nærmere aftale med en institution om et supplerende
overbygningsforløb efter § 65, stk. 3, opnå en
overbygning ved at gennemføre hf-enkeltfag i
tilstrækkeligt omfang. For at et enkeltfag kan medgå
til opnåelse af en overbygning, skal faget bestås. Hvis
der indgår flere karakterer i faget, er kravet i 2. pkt.
opfyldt, hvis gennemsnittet er på mindst 2,0.
Stk. 5.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om fagenes
mål, indhold og omfang på forskellige niveauer og om
det skriftlige eksamensprojekt.
Stk. 6.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om udbud og
tilrettelæggelse af hf-enkeltfag og om, hvilke fag og
niveauer der kan og skal indgå i institutionens udbud af
hf-enkeltfag, og om bindinger i og mellem fagene.
Kapitel 5
Mødepligt, aktiv deltagelse,
oprykning m.v.
§
42. Elever og kursister har mødepligt og pligt til at
deltage aktivt i undervisningen.
Stk. 2.
Institutionens leder er forpligtet til at gribe ind over for
elevers og kursisters fravær. Bestemmelser herom
fastsættes i institutionens studie- og ordensregler, jf.
§ 43, stk. 1.
§
43. Institutionens leder fastsætter institutionens
studie- og ordensregler, jf. dog stk. 3. Institutionens leder
gør eleve?rne og kursisterne bekendt med studie- og
ordensreglerne.
Stk. 2. Eleverne
og kursisterne har pligt til at følge studie- og
ordensreglerne. Institutionens leder træffer afgørelse
om iværksættelse af sanktioner over for elever og
kursister, der ikke følger institutionens studie- og
ordensregler.
Stk. 3.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om studie- og
ordensreglerne, herunder om iværksættelse af sanktioner
over for elever og kursister, der ikke følger studie- og
ordensreglerne. Ministeren kan i den forbindelse fastsætte
regler om, at der også kan iværksættes sanktioner
i anledning af elevadfærd, der er udvist uden for
institutionen, hvis adfærden har haft en direkte indflydelse
på god orden på institutionen, regler om, at private
genstande kan tilbageholdes, og at tilbageholdelsen af praktiske
eller pædagogiske grunde kan opretholdes ud over det
tidspunkt, hvor institutionens tilbud ophører, og regler om
elevers frivillige medvirken i institutioners test for
rusmidler.
§
44. Institutionens leder kan i særlige tilfælde
nægte en elev oprykning til næste klassetrin, hvis det
vurderes, at eleven ikke har opnået et tilstrækkeligt
udbytte af det hidtil gennemførte
undervisningsforløb. Det er en nødvendig, men ikke
tilstrækkelig forudsætning for at nægte
oprykning, at eleven har under 2,0 i gennemsnit.
Stk. 2.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om
institutionens leders adgang til at nægte en elev
oprykning.
Kapitel 6
Prøver og eksamen
§
45. Studentereksamen er en samlet eksamen, som omfatter
mindst ti prøver efter udtræk, men som dog altid
omfatter en mundtlig prøve med udgangspunkt i et
studieretningsprojekt, jf. § 30, stk. 1, eller et
studieområdeprojekt, jf. § 30, stk. 2, en skriftlig
prøve i dansk på A-niveau og i uddannelsen til teknisk
studentereksamen en prøve i teknikfag på A-niveau.
Stk. 2.
Undervisningsministeren udtrækker hvert år, hvilke fag
den enkelte elev skal aflægge prøve i. Institutionens
leder gør hvert år eleverne bekendt med, i hvilke fag
de skal aflægge prøve.
Stk. 3. En elev
på de 3-årige uddannelser til teknisk, merkantil og
almen studentereksamen, der i løbet af tredje år
forlader uddannelsen uden at have fuldført denne, kan som
selvstuderende eller gennem enkeltfag afslutte sin
studentereksamen som enkeltfagseksamen. Det samme
gælder en elev på den 2-årige uddannelse til
almen studentereksamen, der i løbet af andet år
forlader uddannelsen uden at have fuldført denne. En
studentereksamen som enkeltfagseksamen skal opfylde samme krav til
omfang, niveauer og fag som en eksamen opnået efter det
sammenhængende uddannelsesforløb, herunder en mundtlig
prøve i et studieretningsprojekt eller et
studieområdeprojekt.
§
46. En hf-eksamen efter den 2-årige uddannelse til
hf-eksamen omfatter følgende:
1) Prøve
i de obligatoriske fag dansk, engelsk og matematik samt i et af de
i § 37, stk. 1, nr. 6, nævnte fag.
2) En mundtlig
prøve i et af de fag, der indgår i kultur- og
samfundsfaggruppen, og i et af de fag, der indgår i den
naturvidenskabelige faggruppe, begge efter udtræk, og en
individuel, intern mundtlig prøve i hver af de to
faggrupper, som både har et enkeltfagligt og et flerfagligt
indhold.
3) Prøve
i hvert af fagene i en fagpakke efter § 37, stk. 2 (hf-eksamen
uden overbygning), eller efter § 37, stk. 3 (hf-eksamen med
overbygning).
4) Prøve
i valgfag efter § 37, stk. 5.
5) En
bedømmelse af den større skriftlige opgave, jf.
§ 38, stk. 2.
Stk. 2. I det
omfang niveauet i et fag omfattet af stk. 1, nr. 1-3, er
løftet i en fagpakke eller som valgfag, indgår i
eksamenen prøve i faget på det højeste
niveau.
§
47. § 46 gælder tilsvarende, når en
højere forberedelseseksamen sammenstykkes af hf-enkeltfag,
idet der dog i stedet for prøverne nævnt i § 46,
stk. 1, nr. 2, indgår prøvekarakterer i alle fagene
nævnt i § 37, stk. 1, nr. 4 og 5, og idet der
indgår en mundtlig prøve med udgangspunkt i et
skriftligt eksamensprojekt.
§
48. Undervisningsministeren fastsætter hvert år,
hvornår prøver med centralt stillede opgaver afholdes.
Institutionens leder bestemmer, hvornår øvrige
prøver afholdes på den enkelte institution inden for
terminer, som er fastsat af undervisningsministeren.
Stk. 2.
Institutionens leder afholder prøverne.
Stk. 3.
Prøverne er individuelle for hver elev eller kursist. Det
gælder dog ikke prøver, hvor flere elevers eller
kursisters deltagelse er en forudsætning for en del af
prøvens gennemførelse. Hver elev eller kursist
bedømmes individuelt.
§
49. Efter bestået eksamen på en uddannelse efter
§ 2, stk. 1 og 3, udfærdiges et digitalt
eksamensbevis.
Stk. 2.
Eksamensbeviset for studentereksamen indeholder ud over
prøvekarakterer afsluttende standpunktskarakterer
(årskarakterer). Karaktererne på eksamensbeviset
indgår både i studentereksamen og hf-eksamen med
forskellig vægt i eksamensresultatet.
Stk. 3. Til
elever, der har aflagt alle de krævede prøver i et
gymnasialt indslusningskursus for flygtninge og indvandrere (gif)
efter § 65, stk. 4, udfærdiges et digitalt bevis for
gif, hvis gennemsnittet er på mindst 2,0. Karaktererne
på beviset indgår med forskellig vægt.
Stk. 4. En
kursist på hf-enkeltfag kan anmode om at få
udfærdiget et digitalt eksamensbevis for en sammenstykket
højere forberedelseseksamen, når betingelserne herfor
er opfyldt. Det samme gælder en person, der ønsker at
afslutte en studentereksamen som enkeltfagseksamen efter § 45,
stk. 3. Karaktererne på eksamensbeviset indgår med
forskellig vægt i eksamensresultatet.
Stk. 5. Elever
og kursister skal efter anmodning modtage en bekræftet
udskrift af det digitale eksamensbevis og bevis for gif.
§
50. En kursist på hf-enkeltfag, jf. § 41, og
på gymnasial supplering, jf. § 65, kan anmode om at
få udfærdiget et digitalt prøvebevis for det
enkelte fag, når vedkommende har aflagt prøve.
Stk. 2. Elever
på de i § 2, stk. 1 og 3, nævnte uddannelser, der
forlader uddannelsen uden at have fuldført denne, kan anmode
om at få udfærdiget et digitalt prøvebevis for
de aflagte prøver i afsluttede fag. Hvis der er givet
afsluttende standpunktskarakterer (årskarakterer) i faget,
anføres de opnåede karakterer på
prøvebeviset.
Stk. 3.
Kursisten eller eleven skal efter anmodning modtage en
bekræftet udskrift af det digitale prøvebevis.
§
51. Elever på uddannelserne nævnt i § 2,
stk. 1, nr. 1-3, og stk. 3, der forlader uddannelsen uden at have
fuldført denne, kan anmode om at få udfærdiget
et digitalt deltagerbevis for de afsluttede fag, der ikke er
udtrukket til prøve. Det er en forudsætning, at eleven
har fuldført undervisningen i faget og har fået
afsluttende standpunktskarakterer (årskarakterer).
Afsluttende standpunktskarakterer (årskarakterer)
anføres på deltagerbeviset.
Stk. 2. Eleven
skal efter anmodning modtage en bekræftet udskrift af det
digitale deltagerbevis.
§
52. Undervisningsministeren kan fastsætte regler om
prøver og eksamen, herunder om udstedelse af digitalt
eksamens-, prøve- og deltagerbevis og bevis for gif.
§
53. Andre end elever på de gymnasiale uddannelser kan
indstille sig til prøve som selvstuderende.
Stk. 2.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler herom.
§
54. Personer med en gymnasial eksamen, der har fulgt
gymnasial supplering, jf. § 65, eller anden
enkeltfagsundervisning på gymnasialt niveau med henblik
på at opfylde specifikke adgangskrav til optagelse på
en konkret videregående uddannelse, får genberegnet det
adgangsgivende eksamensresultat i de tilfælde, hvor
prøveresultaterne fra de pågældende fag
reducerer eksamensresultatet fra eksamensbeviset.
Stk. 2.
Undervisningsministeren kan efter forhandling med uddannelses- og
forskningsministeren fastsætte regler om genberegningen,
herunder om, i hvilke situationer der skal ske genberegning, og om,
at der ikke skal ske genberegning for visse uddannelser.
Kapitel 7
Institutionens lærere
§
55. Lærere, der underviser i henhold til denne lov,
skal have undervisningskompetence i form af faglig kompetence, jf.
§ 56, og i form af pædagogisk kompetence, jf. § 57,
i et eller flere fag i de gymnasiale uddannelser.
§
56. Faglig kompetence er betinget af en kandidateksamen
bestået ved et universitet i et eller flere fag i de
gymnasiale uddannelser. Det er endvidere en betingelse, at
kandidatens uddannelse i sine enkeltdele og samlet har en
sådan faglig og metodisk bredde og dybde, at kandidaten kan
undervise fagligt forsvarligt i relation til målene for de
gymnasiale uddannelser.
Stk. 2. Det
faglige niveau svarende til kandidateksamen kan inden for de
tekniske, teknologiske, herunder informati?onsteknologiske,
naturvidenskabelige og erhvervsøkonomisk orienterede fag
desuden erhverves ved en professionsbacheloruddannelse eller
tilsvarende i kombination med relevant videre- og efteruddannelse
og eventuelt relevant fagligt kvalificerende erhvervsmæssig
beskæftigelse.
Stk. 3.
Lærere, der underviser i de erhvervsrelaterede fag, skal have
mindst 2 års relevant erhvervserfaring.
Stk. 4. I de
enkelte undervisningsfag skal læreren have et fagligt niveau,
der opfylder de faglige mindstekrav i faget, og som mindst svarer
til et uddannelsesforløb, der er gennemført på
et universitet og af et omfang på 120 ECTS-point på
centralfagsniveau eller 90 ECTS-point på sidefagsniveau.
Stk. 5.
Institutionens leder tildeler faglig kompetence i forbindelse med
lærerens ansættelse på institutionen.
Stk. 6.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om, hvilke
faglige forudsætninger der skal være opfyldt som
betingelse for tildeling af faglig kompetence på grundlag af
en kandidateksamen eller en anden tilstrækkelig uddannelse,
jf. stk. 1 og 2.
Stk. 7.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om, på
hvilke betingelser personer, der ikke har faglig kompetence, kan
opnå undervisningskompetence efter denne lov.
§
57. En lærer opnår pædagogisk kompetence
ved at gennemføre pædagogikum, jf. lov om
pædagogikum i de gymnasiale uddannelser.
Kapitel 8
Institutionens leders
pædagogiske opgaver og ansvar
§
58. Institutionens leder har det pædagogiske ansvar
for institutionens undervisning, prøver og eksamen over for
undervisningsministeren.
Stk. 2.
Institutionens leder træffer alle konkrete afgørelser
vedrørende institutionens elever og kursister, medmindre
andet følger af denne lov eller regler fastsat i
medfør heraf.
§
59. For at fastholde elever i uddannelse og sikre et sundt
læringsmiljø skal institutionen i samarbejde med
Ungdommens Uddannelsesvejledning og eventuelt Studievalg yde
bistand til de elever, der har behov herfor.
Stk. 2.
Institutionens leder skal udarbejde retningslinjer for trivsel og
fastholdelse, jf. stk. 1, herunder om nedbringelse af frafald og om
procedurer ved omvalg eller frafald.
Stk. 3.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om
fastholdelsesarbejdet, jf. stk. 1.
Kapitel 9
Forskellige bestemmelser
§
60. Dele af undervisningen kan tilrettelægges som
ekskursioner m.v.
§
61. Elever og kursister med nedsat funktionsevne, der har
behov for specialundervisning eller anden specialpædagogisk
bistand, skal have tilbud herom.
Stk. 2.
Institutionen kan i helt særlige tilfælde
tilrettelægge 2-årige uddannelsesforløb over en
3-årig periode og 3-årige uddannelsesforløb over
en 4-årig periode for elever, der på grund af nedsat
funktionsevne eller indlæringsvanskeligheder er forhindret i
at følge undervisningen på normal vis.
Stk. 3.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om
specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand og om
forlængede forløb for elever med nedsat
funktionsevne.
§
62. Elever og kursister, der midlertidigt på grund af
sygdom i længere tid ikke kan følge den almindelige
undervisning, skal have tilbud om sygeundervisning.
Stk. 2.
Institutionen kan i helt særlige tilfælde
tilrettelægge 2-årige uddannelsesforløb over en
3-årig periode og 3-årige uddannelsesforløb over
en 4-årig periode for elever, der på grund af alvorlig
sygdom eller tilsvarende i længere tid er forhindret i at
deltage i undervisningen på normal vis.
Stk. 3.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om særligt
tilrettelagt undervisning efter stk. 1, herunder om institutionens
pligt til at rette henvendelse til eleven.
§
63. Institutionens leder kan tillade, at 2-årige og
3-årige uddannelsesforløb tilrettelægges over en
3-årig henholdsvis 4-årig periode for
eliteidrætsudøvere, som ud over de sædvanlige
optagelsesbetingelser til gymnasiet opfylder idrætslige
kriterier opstillet af Institutionen til Fremme af Dansk
Eliteidræt (Team Danmark), og for elever, der samtidig er
optaget på Musikalsk Grundkursus (mgk).
Stk. 2.
Undervisningsministeren kan godkende, at et
uddannelsesforløb tilrettelægges efter stk. 1 for
elever, der samtidig er optaget på et lignende
uddannelsesforløb inden for andre kunstneriske udtryksformer
end musik.
Stk. 3.
Undervisningsministeren kan godkende, at den 2-årige
uddannelse til hf-eksamen kan tilrettelægges som et
3-årigt forløb med supplerende kompetence i
kombination med maritim uddannelse i henhold til lov om maritime
uddannelser og i kombination med landbrugsuddannelse.
Stk. 4.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om de
særligt tilrettelagte forløb efter stk. 1-3.
§
64. Institutionen tilbyder eleverne frivillig
undervisning.
Stk. 2.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler herom.
§
65. Gymnasial supplering giver personer med en eksamen fra
en gymnasial uddannelse mulighed for at supplere deres eksamen med
henblik på at kunne blive optaget på og
gennemføre en konkret videregående uddannelse, jf.
stk. 2-4.
Stk. 2. Der skal
etableres gymnasiale suppleringskurser (gsk) med det formål
at give mulighed for, at personer med en eksamen fra en gymnasial
uddannelse, som i deres eksamen mangler et eller flere fag på
et niveau, der er krævet for at kunne søge optagelse
på en konkret videregående uddannelse, eller som skal
forbedre karakteren i allerede gennemførte fag for at
opfylde adgangskravet til optagelse på en konkret
videregående uddannelse, kan opfylde sådanne krav.
Stk. 3. En
person, som har en hf-eksamen uden overbygning eller en
højere forberedelseseksamen uden overbygning, kan gennem et
supplerende overbygningsforløb bestående af
nærmere bestemte enkeltfag opnå en sådan
overbygning. Indholdet af et sådant supplerende
overbygningsforløb fastlægges i et samarbejde mellem
den gymnasiale instituti?on og kursisten, og forløbet
skal kunne afvikles inden for et halvt år. I forløbet
kan indgå undervisning på hold fra gsk, jf. stk. 2,
eller fra hf-enkeltfag, jf. § 41. For at et givet fag kan
medgå til opnåelse af en overbygning, skal faget
bestås. Indgår der flere karakterer i faget, er kravet
om, at faget skal bestås, opfyldt, hvis gennemsnittet er
på mindst 2,0.
Stk. 4. Der skal
etableres gymnasiale indslusningskurser for flygtninge og
indvandrere (gif) for personer, der i hjemlandet har aflagt en
eksamen, der i kraft af sådan supplering kan sidestilles med
en dansk studentereksamen.
Stk. 5.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om gymnasial
supplering, herunder om anvendelse af gsk til andre formål
end de i stk. 2 nævnte.
§
66. Lov om arbejdsskadesikring finder tilsvarende anvendelse
ved elevers skader under uddannelserne, der skyldes undervisning
under arbejdspladslignende forhold.
§
67. Dele af undervisningen i de gymnasiale uddannelser kan
foregå ved en udenlandsk uddannelsesinstitution for elever,
der har tilmeldt sig en særlig ordning, hvor dette på
forhånd er planlagt. Undervisningen kan være forlagt
til udlandet i et semester eller efter særlig tilladelse fra
undervisningsministeren i op til 1 år.
Stk. 2. Deltager
en elev trods tilmelding ikke i opholdet ved en udenlandsk
uddannelsesinstitution, påhviler det elevens institution at
sørge for, at eleven uden forsinkelse kan fortsætte i
den ordinære uddannelse på den institution, hvor
vedkommende allerede er optaget, eller på en anden
institution.
§
68. Undervisningsministeren kan tillade, at en institution
efter lov om private institutioner for gymnasiale uddannelser med
udgangspunkt i Steinerpædagogikken kan udbyde den
2-årige uddannelse til hf-eksamen uden afholdelse af
prøver og dokumentation gennem eksamensbevis. I stedet
dokumenteres elevernes gennemførelse af uddannelsen ved et
vidnesbyrd, der i sproglig form redegør for de kompetencer,
eleverne har opnået i de enkelte fag og uddannelsen som
helhed.
Stk. 2.
Institutioner, som har opnået tilladelse efter stk. 1, er
ikke bundet af den placering af den større skriftlige
opgave, som fremgår af § 38, stk. 2.
Kapitel 10
Fravigelser af loven
§
69. For at fremme forsøgsvirksomhed og
pædagogisk udviklingsarbejde kan undervisningsministeren i
særlige tilfælde for en tidsbegrænset periode
fravige loven. Fravigelse efter 1. pkt. kan ikke omfatte
bestemmelserne i kapitel 1, bortset fra § 2, og kapitel 2,
bortset fra §§ 16 og 17, bestemmelserne i § 29 og
§ 42 og bestemmelserne i kapitel 7 og kapitel 8. Det er en
betingelse, at forsøgsvirksomhed og pædagogisk
udviklingsarbejde ikke forringer elevernes eller kursisternes
muligheder for at gøre brug af deres gymnasiale eksamen som
grundlag for videregående studier eller rettigheder i anden
henseende. Det er desuden en betingelse, at
forsøgsvirksomhed og pædagogisk udviklingsarbejde
gennemføres, med henblik på at der kan tages stilling
til behov for lovændringer.
Stk. 2.
Undervisningsministeren kan fravige lovens bestemmelser om
tilrettelæggelsen af det første år i en
3-årig uddannelse til teknisk eller almen studentereksamen, i
tilfælde hvor en institution, der er godkendt til en
sådan uddannelse, udbyder international baccalaureate (ib),
hvis det sker for at sikre, at elever på uddannelserne efter
første år har mulighed for at fortsætte på
andet år af uddannelsen eller at fortsætte deres
uddannelse på international baccalaureate (ib).
Stk. 3.
Undervisningsministeren kan fravige loven for en enkelt elev eller
kursist, hvor helt særlige forhold gør sig
gældende.
Kapitel 11
Tilsyn, kvalitetssystem og klage
§
70. Undervisningsministeren har det overordnede ansvar for
og fører tilsyn med undervisning, prøver og eksamen i
henhold til denne lov.
Stk. 2.
Undervisningsministeren kan give påbud til institutionens
leder i pædagogiske anligg?ender.
§
71. Institutionens leder fastlægger et system til
kvalitetsudvikling og resultatvurdering i forbindelse med
uddannelserne og undervisningen.
Stk. 2.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler herom.
§
72. En elev eller kursist kan klage til
undervisningsministeren over institutionens leders
afgørelser efter loven, når klagen vedrører
retlige spørgsmål.
Stk. 2.
Undervisningsministeren kan fastsætte regler om
klageadgangen, herunder om, hvorvidt klageadgangen i forhold til
bestemte afgørelser ikke er begrænset til retlige
spørgsmål. Ministeren kan i regler om klage over
afgørelser i forbindelse med prøver og eksamen
fastsætte, at omprøve og ombedømmelse kan
resultere i en lavere karakter.
§
73. Har undervisningsministeren bemyndiget en styrelse under
Undervisningsministeriet til at udøve de beføjelser,
der i denne lov er tillagt ministeren, kan ministeren
fastsætte regler om fremgangsmåden ved og adgangen til
at klage over afgørelser, der er truffet i henhold til
bemyndigelsen, herunder om, at afgørelser ikke kan
indbringes for ministeren.
Kapitel 12
Ikrafttrædelses- og
overgangsbestemmelser
§
74. Loven træder i kraft den 1. januar 2017.
Stk. 2. Lov om
uddannelsen til studentereksamen (stx) (gymnasieloven), jf.
lovbekendtgørelse nr. 766 af 9. juni 2015, lov om
højere handelseksamen (hhx) og højere teknisk eksamen
(htx), jf. lovbekendtgørelse nr. 200 af 8. marts 2016, og
lov om uddannelsen til højere forberedelseseksamen
(hf-loven), jf. lovbekendtgørelse nr. 767 af 9. juni 2015,
ophæves den 1. januar 2017.
Stk. 3. Loven
finder ikke anvendelse for undervisning af elever og kursister, der
har påbegyndt en gymnasial uddannelse, gymnasial
enkeltfagsundervisning (hf-enkeltfag) eller gymnasial supplering
før den 1. august 2017, eller for undervisning af elever,
der er begyndt studenterkursus før den 1. august 2018. For
disse elever og kursister finder de hidtil gældende regler
anvendelse, jf. dog stk. 4-7 og § 75. For disse elever og
kursister gælder dog de studie- og ordensregler, som
institutionens leder fastsætter efter § 43.
Stk. 4.
§§ 7-15 finder ikke anvendelse for optagelse på de
3-årige gymnasiale uddannelser og den 2-årige
uddannelse til hf-eksamen med henblik på påbegyndelse
af undervisning i skoleårene 2017-18 og 2018-19. I disse
skoleår optages eleverne på de 3-årige gymnasiale
uddannelser og den 2-årige uddannelse til hf-eksamen efter de
hidtil gældende regler, jf. dog stk. 5 om optagelse på
den 2-årige uddannelse til hf-eksamen i direkte
forlængelse af 9. klasse.
Stk. 5. Uanset
stk. 4 har en ansøger i skoleårene 2017-18 og 2018-19
retskrav på optagelse på den 2-årige uddannelse
til hf-eksamen i direkte forlængelse af 9. klasse under
følgende forudsætninger:
1)
Ansøgeren har afsluttet undervisningen på 9.
klassetrin efter bestemmelserne i lov om folkeskolen eller
gennemført en undervisning, der står mål med,
hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen.
2)
Ansøgeren har rettidigt søgt om optagelse i direkte
forlængelse af 9. klasse.
3)
Ansøgeren er vurderet uddannelsesparat i henhold til lov om
vejledning om uddannelse og erhverv samt pligt til uddannelse,
beskæftigelse m.v.
4)
Ansøgeren har modtaget prøveforberedende undervisning
i 2. fremmedsprog i
a) 7.-9. klasse
i folkeskolen eller prøveforberedende undervisning, der
står mål hermed, hvis optagelse sker med henblik
på påbegyndelse af undervisning i skoleåret
2017-18, eller
b) 6.-9. klasse
i folkeskolen eller prøveforberedende undervisning, der
står mål hermed, hvis optagelse sker med henblik
på påbegyndelse af undervisning i skoleåret
2018-19.
5)
Ansøgeren har aflagt folkeskolens obligatoriske
9.-klasseprøver ved afslutningen af undervisningen på
9. klassetrin.
6)
Ansøgeren har opnået mindst 4,0 i karaktergennemsnit
af de lovbundne prøver blandt folkeskolens obligatoriske
9.-klasseprøver.
Stk. 6. Loven
finder ikke anvendelse for undervisning af kursister på
gymnasial enkeltfagsundervisning (hf-enkeltfag) eller gymnasial
supplering eller af elever i sammenhængende
uddannelsesforløb i fag med skriftlig prøve, som vil
skulle afsluttes i en eksamenstermin, hvor der endnu ikke
aflægges prøve efter denne lov eller regler fastsat i
medfør af denne lov. For disse elever og kursister finder de
hidtil gældende regler anvendelse. For disse elever og
kursister gælder dog de studie- og ordensregler, som
institutionens leder fastsætter efter § 43.
Stk. 7.
Undervisningsministeren fastsætter, fra hvilket tidspunkt de
i §§ 49-51 nævnte beviser udstedes digitalt. Indtil
da finder de hidtil gældende regler om udstedelse af
eksamens-, prøve- og deltagerbevis anvendelse. Ministeren
fastsætter endvidere, fra hvilket tidspunkt der skal ske
genberegning af det adgangsgivende eksamensresultat, jf. §
54.
Stk. 8. Regler,
der er fastsat i medfør af de i stk. 2 nævnte love,
forbliver i kraft, indtil de ophæves eller afløses af
regler fastsat i medfør af denne lov.
§
75. Elever og kursister omfattet af § 74, stk. 3, som
har påbegyndt et sammenhængende
uddannelsesforløb før den 1. august 2017, for
studenterkursus før den 1. august 2018, har krav på at
kunne afslutte uddannelsesforløbet, aflægge
prøver og opnå eksamen efter de hidtil gældende
regler, så længe de følger det ved
påbegyndelsen planlagte uddannelsesforløb, jf. dog
stk. 4.
Stk. 2. En elev
eller kursist omfattet af stk. 1, som bliver forsinket i sit
uddannelsesforløb, fordi vedkommende efter aftale med
institutionens leder under forløbet afbryder undervisningen
i op til højst 1 år, går et klassetrin om eller
får udstrakt sit uddannelsesforløb over 1 ekstra
år i medfør af de hidtil gældende regler, har
krav på at afslutte uddannelsesforløbet, aflægge
prøver og opnå eksamen efter de hidtil gældende
regler, jf. dog stk. 4.
Stk. 3. En elev
eller kursist omfattet af stk. 1, som ud over de situationer, som
er nævnt i stk. 2, afbryder sit uddannelsesforløb, og
som genoptages på en gymnasial uddannelse efter den 1. august
2017, afslutter uddannelsesforløbet efter denne lov og
regler fastsat i medfør heraf, medmindre institutionens
leder i forbindelse med tildeling af merit tillader den
pågældende at følge et uddannelsesforløb
for andre elever og kursister, der i medfør af stk. 1
afslutter uddannelsesforløbet efter de hidtil gældende
regler.
Stk. 4. Uanset
stk. 1 og 2 kan institutionens leder, når det er
hensigtsmæssigt, efter den 1. august 2017 bestemme, at en
elev eller kursist, der i medfør af stk. 1 og 2 afslutter
uddannelsesforløbet efter de hidtil gældende regler,
skal modtage undervisning og aflægge prøver i visse
fag efter denne lov og regler fastsat i medfør heraf. I
disse tilfælde kan institutionens leder udstede
eksamensbevis, hvori indgår fag og prøver efter
både de hidtil gældende regler og denne lov eller
regler fastsat i medfør heraf.
Stk. 5.
Kursister på gymnasial enkeltfagsundervisning (hf-enkeltfag)
kan til og med den 20. september 2019 anmode om at få udstedt
et eksamensbevis for en samlet enkeltfagseksamen efter de hidtil
gældende regler, dog således at kravet i hf-lovens
§ 23, nr. 3, litra d, jf. lovbekendtgørelse nr. 767 af
9. juni 2015, anses for opfyldt, hvis kursisten har engelsk eller
historie på A-niveau og enten et fag på B-niveau og et
fag på C-niveau eller tre fag på C-niveau.
§
76. Undervisningsministeren fremsætter forslag til lov
om revision af loven i folketingsåret 2021-22.
§
77. Loven gælder ikke for Færøerne og
Grønland.
Bilag 1
Liste over mulige studieretninger i uddannelserne til
teknisk, merkantil og almen studentereksamen, jf. lovens §
26
Uddannelsen til teknisk studentereksamen
Hovedområde | Studieretningsfag
1 | Studieretningsfag
2 | Anvendt
naturvidenskab | Bioteknologi A | Samfundsfag B | | Bioteknologi A | Idræt B | | Bioteknologi A | Matematik A | | Matematik A | Fysik A | | Matematik A | Kemi A | | Matematik A | Geovidenskab A | | Matematik A | Biologi B | | Matematik A | Informatik B | | Matematik A | Programmering B | Teknologi | Teknologi A | Matematik A | | Teknologi A | Samfundsfag B | | Teknologi A | Design B | Kommunikationsteknik | Kommunikation og it A | Matematik A | | Kommunikation og it A | Programmering B | | Kommunikation og it A | Tysk fortsættersprog B | | Kommunikation og it A | Fransk fortsættersprog B eller spansk fortsættersprog B | | Kommunikation og it A | Samfundsfag B | | Kommunikation og it A | Design B |
|
Uddannelsen til merkantil studentereksamen
Hovedområde | Studieretningsfag
1 | Studieretningsfag
2 | Økonomi og
marked | Matematik A | Virksomhedsøkonomi A | | Matematik A | International økonomi A | | Virksomhedsøkonomi A | International økonomi A | | Virksomhedsøkonomi A | Informatik B | | Virksomhedsøkonomi A | It A | | Afsætning A | Virksomhedsøkonomi A | | Afsætning A | Innovation B/Kun for Team Danmark-elever:
Idræt B | | International økonomi A | Afsætning A/Kun for Team
Danmark-elever: Idræt B | Økonomi og
sprog | International økonomi A | Tysk fortsættersprog A eller tysk begyndersprog A | | International økonomi A | Spansk fortsættersprog A eller fransk fortsættersprog A eller fransk begyndersprog A | | Afsætning A | Tysk fortsættersprog A eller tysk begyndersprog A | | Afsætning A | Spansk fortsættersprog A eller fransk fortsættersprog A eller fransk begyndersprog A | Sprog | Fortsættersprog1) A eller begyndersprog2) A | Fortsættersprog1) A, B eller C eller begyndersprog2) A eller B/Kun for Team
Danmark-elever: Idræt B |
|
Noter:
1) Ved
fortsættersprog forstås på A-, B- og C-niveau:
fransk, spansk (når læreplaner i faget er udarbejdet)
eller tysk.
2) )
Ved begyndersprog forstås på A- og B-niveau: fransk,
italiensk, kinesisk, russisk, spansk eller tysk.
Uddannelsen til almen studentereksamen
Hovedområde | Studieretningsfag
1 | Studieretningsfag
2 | Studieretningsfag
3 | Naturvidenskab | Matematik A | Fysik B | Kemi B | | Matematik A | Fysik B | Kemi A | | Matematik A | Fysik A | Kemi B | | Matematik A | Bioteknologi A | Fysik B | | Matematik A | Geovidenskab A | Kemi B | | Biologi A | Kemi B | Kun for Team Danmark-elever: Idræt
B* | Samfundsvidenskab | Samfundsfag A | Matematik A | Kun for Team Danmark-elever: Idræt
B* | | Samfundsfag A | Engelsk A | | | Samfundsfag A | Tysk fortsættersprog A eller tysk begyndersprog A | | | Samfundsfag A | Spansk fortsættersprog A eller fransk fortsættersprog A eller fransk begyndersprog A | | Sprog | Latin A | Græsk A | | | Engelsk A | Fortsættersprog1) A eller Begyndersprog2) A | Fortsættersprog1) A, B eller C eller begyndersprog2) A, B eller C | | Engelsk A | Tysk fortsættersprog A eller tysk begyndersprog A | Samfundsfag B/Kun for Team Danmark-elever:
Idræt B | | Engelsk A | Spansk fortsættersprog A eller fransk fortsættersprog A eller fransk begyndersprog A | Samfundsfag B/ Kun for Team Danmark-elever:
Idræt B | Kunst | Musik A | Engelsk A | | | Musik A | Tysk fortsættersprog A eller tysk begyndersprog A | | | Musik A | Spansk fortsættersprog A eller fransk fortsættersprog A eller fransk begyndersprog A | | | Musik A | Matematik A | |
|
Noter:
1) Ved
fortsættersprog forstås på A-, B- og C-niveau:
fransk, spansk (når læreplaner i faget er udarbejdet)
eller tysk.
2) Ved
begyndersprog forstås på A- og B-niveau: fransk,
græsk (findes dog kun på A-niveau), italiensk,
kinesisk, latin, russisk, spansk eller tysk. Ved begyndersprog
forstås på C-niveau: græsk eller latin.
* Denne tilrettelæggelse betyder,
at eleverne får 50 timer mere end minimumstallet for
uddannelsen, når de skal opfylde uddannelsens krav om fag og
niveauer og desuden have et valgfag på C-niveau.