Beskæftigelsesudvalget 2014-15 (1. samling)
BEU Alm.del Bilag 106
Offentligt
TEMA fleksjob: Hvad betød reformen?
Det er ofte svært, hvis ikke direkte umuligt, for mange berørte at forstå baggrunden for reformen af
førtidspension og fleksjob og dens konsekvenser. Endnu mere umuligt er det for udenforstående at
forstå, hvorfor fleksjobbere, deres pårørende og interesseorganisationer var så indædte modstandere af
reformen. Denne artikel giver dig en kort indføring i baggrunden og nogle af reformens væsentlige
konsekvenser.
Af Claus Jansson
I 2012 blev fleksjobordningen reformeret med ikrafttræden fra den 1. januar 2013. Ændringerne kan
nationalt spores helt tilbage til Velfærdskommissionens arbejde, hvis man alene ser i offentligt tilgængelige
oplysninger, men det er naturligvis muligt, at de går endnu længere tilbage.
I al sin korthed tog Velfærdskommissionen i sine anbefalinger alene udgangspunkt i de offentlige finanser
uden hensyntagen til andet. Anbefalingerne skulle tilgodese nogle efterfølgende stærkt kritiserede
matematiske modellers fremskrivning af udviklingen i Danmark frem imod 2020. Grundlaget for
anbefalingerne er stærkt diskutabelt og fejlbehæftet. Og dets konklusioner, som ifølge kritikere ligner noget
til formålet fabrikeret, er ligeledes stærkt diskutable.
Anbefalingerne handlede om, hvordan man kunne skabe balance på de offentlige finanser, så Danmark
blandt andet senere kunne leve op til kravene i artikel 3 af EU's finanspagt. Finanspagten handler i store
træk om, at de danske samlede offentlige finanser skal være i balance eller udvise et overskud. Traktaten
blev ironisk nok vedtaget næsten samtidigt med, at besparelserne på førtidspensions- og fleksjobområdet
blev præsenteret – altså var reformen en budgetlov.
I tillæg hertil skal nævnes, at også andre reformer og love vedtaget i samme regeringsperiode har
sammenfald og forstærkende indflydelse på disse to områder og dermed på de berørte samfundsgrupper.
Således er blandt andet Skatteloven vedtaget i 2012 og stramningerne i Lov om Aktiv Beskæftigelse
vedtaget i slutningen af 2014 med til at forringe ordningen.
Lønmodtagerens løn- og ansættelsesforhold
Ændringerne er mange og komplekse, men lad os tage et eksempel. Det skal vise, hvordan det er at gå fra
den gamle til den nye ordning.
Lønmodtagere på den gamle fleksjobordning fra før den 1. januar 2013 var sidestillet med lønmodtagere i
ordinære ansættelsesforhold. Det var de, fordi den daværende ordning indeholdt en kompensation for
manglende arbejdsevne via et tilskud, som blev udbetalt direkte til arbejdsgiveren. Lønmodtagere, som er
omfattet af den nye ordning, bliver betalt for deres leverede arbejdsevne suppleret med et kommunalt
løntilskud, som gradvis reduceres alt efter indtægt. De bliver ikke betalt for deres arbejdstid, sådan som de
fleste lønmodtagere gør det.
Du vil som ordinær lønmodtager i samme situation opleve ændringerne på følgende måde: